Vsebino pripravila in uredila: Majda Muri
Vsebino pregledale in potrdile: Marija Podjed, Marica Lampič, Ana Kenk in Jožica Nebec
Naslov: PRIROČNIK OSNOVE LEPEGA PLETENJA
Izdala in založila Zveza društev slepih in slabovidnih Slovenije, Ljubljana, 1990
Iz brajice v elektronsko različico pretvorila: Irena Mihelj, leta 2026

---

Opomba prepisovalcev: 
Prosimo Vas, da nam predloge, komentarje ter konstruktivne kritike posredujete v knjižnico za eventualno izboljšanje nadaljnjih prilagoditev.

Vsebina

Uvodne misli
Izbira volne
  Vrsta volne
Pletilke in pripomočki
Nasnutki
Osnovne petlje
Posebne petlje
Krajne petlje
Dodajanje petelj
Snemanje petelj
Zazankanje petelj
Pletenje v krogih
Skrajšane vrste
Zarobki
Obrobki
Pletenje obrobkov vratnih izrezov
Vogali
Gube
Gumbnice
Žepi
Različna izdelava rokava
Kako priključimo nit
Sparane petlje
Menjavanje barvnih niti
Dvoje enakih delov
Izdelava kroja
Poskusni vzorec
Merske tabele
  A) Mere za ženske
  B) Mere za moške
  C) Mere za otroke
Čopi, pomponi (= cofi), rese, vrvice
Nasveti
Iz starega novo
Likanje pletenin
Kako pletene dele sešijemo
Nega pletenin

Uvodne misli

  Dandanes lahko kupimo že marsikaj. Vendar vedno bolj cenimo vrednost in lepoto ročnih del, ki so plod naše domišljije, preudarka in osebnega dela. Ob pletenju se sprostimo in veselimo lepega izdelka ter ga tudi radi nosimo.
  Pletenine nas spremljajo od zibelke do konca naših dni. So mehke, zračne, prožne, vpojne, tople, prijetne za nošenje in lepe. Telesu se dobro prilegajo in nas ne ovirajo pri gibanju. So ustrezno oblačilo za delo, šport in prosti čas. So cenejše od kupljenih in bolj raznolike. So unikat. Njihova vrednost je tudi v tem, da jih lahko sparamo in ponovno spletemo.
  Kakovost pletenin je seveda odvisna od vrste pletiva, kroja in v veliki meri tudi od izdelave. Prav to zadnje – izdelavo, bi vam v tem priročniku rada čim bolj približala. V priročniku bomo spoznali materiale in pripomočke za pletenje. Seznanili se bomo s posebnimi petljami, različnimi nasnutki, dodajanjem in snemanjem petelj in zaključki. V priročniku boste našli navodila za jemanje mer in izdelavo kroja. Tudi mimo vzdrževanja in nege pletenin skoraj ne moremo iti, saj to podaljša njihovo uporabnost. Toliko je dobrih poglavij, da bi človek kar težko vse naštel.
  Upam in želim si, da vam bo priročnik lahko odgovoril vsaj na nekatera vaša vprašanja.

Izbira volne

  Za vsak pleten model moramo izbrati ustrezno volno. Vedeti moramo, za kakšne priložnosti bomo pletenine nosili. Ustrezno temu izberemo kvaliteto volne. Vsak klobčič volne je opremljen z etiketo, na kateri so osnovni podatki: o kvaliteti in debelini preje ter načinu nege. Vsi ti podatki nam koristijo le, če poznamo osnovne lastnosti različnih materialov. Razumeti moramo tudi simbole na etiketi.
  Ko kupujemo prejo za pletenje, ne smemo varčevati ne pri kvaliteti ne pri količini.  Izdelka, v katerega smo vložili veliko truda in časa, ne smemo pokvariti z nekvalitetnim materialom. Najbolje je, če kar takoj kupimo nekaj volne več. Tako nam je gotovo ne bo zmanjkalo. Kasneje pa lahko še kaj dopletemo ali popravimo.  Mnogokrat že čez mesec dni le težko dokupimo volno v istem barvnem odtenku. Iz raznobarvnih odtenkov lahko spletemo kaj lepega in koristnega.
  Vsak klobčič volne ima na ovojni etiketi napisano številko barve in barvne 
partije - serijo barvanja. Le, če je številka barvne partije ista, gre za isto barvanje in ni barvnih odstopov.
  Če potrebujemo prožen, voluminozen izdelek, ni odveč, če prožnost preizkusimo že kar v trgovini. Klobčiče postavimo drugega ob drugega. Če je volna enako debela in teža klobčičev ista, morajo le-ti zavzeti enak volumen. Boljša volna je tista, katere je 'več', klobčič mora biti poln in okrogel. Ne sme biti stisnjen ali celo zmečkan. Če ga stisnemo in spustimo v roko, mora hitro zavzeti svoj prvotni volumen. Za enostaven preizkus polstivosti primemo plast vzporednih niti in jih podrgnemo ob ostrejšo tkanino deset do 15-krat. Tako lahko hitro vidimo, kakšen videz bo čez čas imela pletenina.
  Naravna volna: Od naravnih vlaken za ročno pletenje največ uporabljamo volno. Volnena preja je topla, mehka in prožna. Dobro vpija vlago in uravnava temperaturne razlike. Zato so izdelki iz volne primerni za vse letne čase. Volnena vlakna se statično ne naelektrijo. Zato manj privlačijo delce umazanije, kar pomeni, da se izdelki ne umažejo tako hitro.

Vrste volne

  Ovčja: Kadar govorimo o volni, običajno mislimo na ovčjo, ker jo od vseh živalskih dlak tudi največ uporabljamo. Po kvaliteti je na prvem mestu runska volna. To je strižena volna živih ovac, vlakna so dolga, bolj ali manj skodrana ter prožna. Volno pod nazivom 'čista' volna, pa sestavlja strojarska volna mrtvih ovac. To so trgovci raznih nošenih volnenih izdelkov ter tekstilnih odpadkov. Ta vlakna so krajša in med seboj neurejena. Imajo manjšo trdnost, zato je ta volna manj kvalitetna.
  Lambswolle: Pod tem imenom poznamo volne mladih ovac, jagnjet. Tu so vlakna krajša in tanjša. To je zelo mehka in topla volna, vendar občutljiva za nego.
 Alpaka volna: Pridobivajo jo s striženjem južnoameriške lame, ki jo gojijo v pogorjih Andov. Ima svilen lesk. Je zelo trpežna, a manj topla.
  Kašmirska volna: Je iz mehke, tanke dlake kašmirske koze, ki živi v himalajskem pogorju. Znana je po puhastem izgledu in mehkem svilenem otipu. Je zelo topla in lahka. Primerna je za zimska oblačila.
  Moher: Je iz dlak angorske koze, ki so jo prvotno gojili v Turčiji. Sedaj jo gojijo v Aziji, Afriki, Ameriki in Avstraliji. Je mehka in topla. Ima lep svilen lesk ter je precej trpežna. Velikokrat jo uporabljamo v mešanici z volno in sintetiko.
  Angora volna: Je sestavljena iz dolgih mehkih puhastih dlak angorskih
zajcev - kuncev. Je dober toplotni izolator in primerna za zimske pletenine. Ni preveč trpežna in se pri pranju rada skrči.
  Bombaž: Bombažna preja je cenjena predvsem zaradi hladnega in gladkega otipa.  Uporabljamo jo pri pletenju izdelkov za poletne dni. Nega bombažnih izdelkov je enostavna. Peremo in likamo jih lahko pri visoki temperaturi, če so temnejše obarvani, kadar je preja obarvana z indanthren barvili, kar piše na spremni etiketi. Vse to velja za čisti bombaž. V zadnjem času obstajajo tudi mešanice bombaža z lanom, viskozo in sintetičnimi vlakni.
  Sintetična vlakna: Največ jih uporabljamo v mešanici z naravnimi vlakni, ker jim s tem izboljšamo negovalne lastnosti ter podaljšamo obstojnost in povečamo trdnost izdelka. Izdelki iz tanjše preje ne spreminjajo oblike, se ne mečkajo - razen pod vplivom močne toplote (likalnik). Primerni so zlasti za otroške izdelke. Za vse te izdelke je značilno, da se hitro mažejo in lahko čistijo. Slabost sintetike je v tem, da ne zadržuje vlage. S fiziološkega vidika je to zelo neugodno, ker človeško telo preko kože oddaja veliko količino vode.
  Največ uporabljamo poliamidna, poliesterska in poliakrilna vlakna. Ta vlakna pridobivajo s pomočjo kemičnih postopkov - sintez iz različnih snovi. Njihove lastnosti so odvisne od kemične sestave. Izdelujejo jih kot brezkončne niti ali kot predivo.
  Poliakrilna vlakna so med prejami za ročno pletenje močno zastopana. Po lastnosti so najbolj podobna volnenim vlaknom. So mehka, prožna in dokaj topla.
  Poliesterska vlakna v mešanici z naravnimi vlakni povečujejo trdnost.
  Poliamidna vlakna: Obnašajo se podobno kot poliesterska - nylon, perlon. Dodajamo jih zaradi večje odpornosti proti drgnenju.

Pletilke in pripomočki

  Pri pletenju lahko uporabljamo dolge, kratke ali okrogle pletilke. Poznamo različne debeline pletilk: Od številke 1,5 do številke 10 (op. prepisovalke: poznamo tudi pletilke v debelinah 12, 15 in 20 mm). Pletilke so osnovni pripomoček za pletenje.  Izdelane so iz kovin in plastike, zelo debele tudi iz lesa (op. prepisovalke: tanjše in lomljive iz bambusa, debelejše iz brezinega lesa). Biti morajo tako trdne, da se med delom ne krivijo. Njihova površina mora biti gladka, da pletenje zlahka drsi, in obstojna, da ne maže pletenja. Primerne so pletilke iz nerjavečega jekla in aluminija s posebno prevleko, ki jih varuje pred oksidacijo.
  Zelo važno je, da za pletenje izberemo pravo debelino pletilk. Pleten izdelek mora biti mehak, prožen, dovolj gost in enakomerno pleten. Pletilke naj bodo 2,5 krat debelejše od nenategnjene niti, s katero bomo pletli. Paziti moramo tudi na to, kako pletemo. Če pletemo trdo, bomo vzeli še za pol številke debelejše pletilke. Če mehko, za pol številke tanjše.
  S kratkimi pletilkami pletemo rokavice, nogavice, kape in otroška oblačila. Kadar pletemo v vrstah, lahko uporabljamo dolge ali okrogle pletilke. Z okroglimi pletilkami pletemo seveda tudi v krogih, le da moramo pri tem paziti še na njihovo dolžino (od 40 do 150 cm)! Pri izbiri dolžine smo pozorni predvsem na to, Da je obseg izdelka, ki ga želimo plesti, večji od dolžine pletilke. Če je manjši, moramo pletenje raztegovati. Zato bo izdelek neenakomeren in raztegnjen.
  Razen pletilk rabimo pri pletenju tudi:
  1. Pomožno zaponko, na katero prenesemo začasno odložene petlje;
  2. Naprstnik za vodenje niti pri večbarvnem pletenju;
  3. Ukrivljene kratke pletilke za pletenje vzorcev s kitami;
  4. Šivanko za volno s topo konico in daljšim ušesom;
  5. Kvačko;
  6. Merilni trak (centimeter);
  7. Škarje;
  8. Varnostne zaponke.

Nasnutki

  Nasnutek je osnova za prvo vrsto pletenja. Biti mora dovolj kompakten, obenem pa tudi elastičen. Za nasnutek potrebujemo trikrat tako dolgo nit, kot naj bi bila širina nasnutka. Poznamo več različnih načinov nasnutkov.

  Enostavni nasnutek: Nit teče od klobčiča iz leve strani. Navijemo jo na levo roko. Nit peljemo pod sredincem čez prstanec, sredinec in kazalec ter jo okoli kazalca še enkrat ovijemo. S palcem naredimo zanko in vanjo vbodemo s konico pletilke v desni roki. Nato spustimo zanko s palca. Dobili smo prvo petljo. Utrdimo jo, ko ponovno naredimo zanko s palcem leve roke. Postopek ponavljamo do želenega števila petelj. Ta način nasnutka lahko uporabljamo pri gumbnicah in podobno.

  Navadni nasnutek: S palcem leve roke naredimo zopet zanko kot pri prvem nasnutku. S konico pletilke v desni roki vbodemo v zanko, zajamemo nit, ki teče od kazalca leve roke, jo potegnemo skozi zanko in spustimo zanko s palca. Tako dobimo prvo petljo. Petljo utrdimo, ko ponovno naredimo zanko s palcem leve roke. Postopek ponavljamo. Ta način uporabljamo največkrat.

  Navadni križni nasnutek: Začetno petljo naredimo kot pri navadnem nasnutku. Za drugo petljo pa palec pod nit vtaknemo tako, da teče nit od pletilke po zunanji strani palca proti dlani in križa nit, ki teče od kazalca od spodaj navzgor. S pletilko zajamemo nit, ki teče od palca proti dlani na notranji strani in skozi to zanko potegnemo nit, ki teče od kazalca. Nasnujemo menjaje enkrat prvo, enkrat drugo petljo, dokler ne dobimo želenega števila.

  Dvojni križni nasnutek: Začetno petljo naredimo kot pri navadnem nasnutku. Drugo in naslednje petlje nasnujemo tako: s pletilko gremo pod obema prekrižanima nitma palca, to obrnemo in potegnemo med obema nitma. Dobljeno zanko podaljšujemo: s pletilko poiščemo nit, ki teče od kazalca, in jo potegnemo skozi podaljšano zanko. Nit spustimo s palca in nategnemo. Ta nasnutek delamo obvezno z dvema pletilkama.

  Nasnutek petelj z dvojno nitjo: Ta vrsta nasnutka je pravzaprav le enačica navadnega nasnutka. Uporabljamo ga pri tistih robovih, ki se pri nošenju najbolj obrabijo, na primer pri rokavicah, nogavicah, otroških rokavih, športnih obrobah. V ta namen podvojimo ali potrojimo prosto viseči konec niti, ki je namenjen nasnutku. Nit, ki prihaja s kazalca, ostaja enojna. Sam postopek nasnutka je enak navadnemu nasnutku.

  Nasnutek petelj z dvema pletilkama - pleteni nasnutek: Ta način nasnutka je zelo primeren, če moramo nasnuti večje število petelj in je težko določiti ravno pravšnjo dolžino nasnute niti. Nasnutek lahko izvedemo na dva različna načina.
  Prvi način - imenovan francoski: Začetno petljo nasnujemo kot pri navadnem nasnutku. Nato pletilko predenemo v levo roko. Z drugo pletilko v desni roki vbodemo od spredaj nazaj v petljo na levi pletilki, zajamemo nit in jo povlečemo skozi petljo.  Obe petlji ostaneta na pletilkah. Petlje z desne pletilke prenesemo na levo in postopek ponavljamo. Na levi pletilki se nam nabirajo petlje; na desni pa nam po vsakem ponavljanju ostane le ena sama petlja.
  Drugi način - imenovan angleški: Prvi dve petlji naredimo enako kot pri navadnem nasnutku. Pletilko predenemo v levo roko. Z desno konico pletilke vbodemo med obe petlji na levi pletilki, zajamemo nit od spredaj nazaj in jo potegnemo skozi prostor med obema petljama. Dobljeno petljo prenesemo na levo pletilko poleg prvih dveh petelj. Postopek ponavljamo.

  Nasnutek in pletenje cevastega vzorca - imenovan italijanski: Primeren je za pletenje zapestij, kap, športnih puloverjev in obrobkov.

  Prvi način: Uporabljamo ga pogosteje. Klobčič je na levi strani, na desni pa imamo nasnutno nit. Njena dolžina je odvisna od števila želenih petelj. Prvo petljo nasnujemo kot pri navadnem nasnutku (te petlje ne bomo popletli). Z levo roko ovijemo nit okoli pletilke od spodaj navzgor. Nato jo spustimo na drugi strani pletilke navzdol. Z desno roko vodimo prosto nit proti levi in jo prenesemo pred drugo nit, ki je pod pletilko. Tako dobimo prvo desno petljo. Nato z levo roko podobno navijemo nit, ki prihaja s klobčiča, in jo spustimo navzdol. Z desno roko vodimo prosto nit proti desni in jo prenesemo pred nit, ki je pod pletilko. Tako dobimo prvo levo petljo. Nato ponavljamo naslednje gibe, leva roka ovije nit okoli pletilke, desna roka pa vodi prosto nit izmenoma proti desni in levi ter tako utrjuje petlje. Vrsto nasnutka zaključimo z levo petljo zato, da lahko pričnemo naslednjo vrsto z desno petljo. Pri cevastem popletemo normalno desno vse desne petlje. Leve petlje samo prenesemo tako, da teče nit pred pletenjem. Ko spletemo dve ali tri vrste in tako učvrstimo nasnutek petlje, opazimo, da štrli iz prve zanke, ki smo jo nasnuli na začetku, majhna nitka. Če narahlo potegnemo za to zanko, bomo opazili, da eden od obeh členov ne nudi odpora, se razpara, nasnutek pa postane tako neviden.

  Drugi način: Pri tem načinu potrebujemo dva para pletilk, volno, s katero bomo pletli, in nekaj gramov volne kontrastne barve. Prvi par pletilk ustreza debelini volne, s katero bomo pletli izdelek. Drugi par pletilk je za dve številki tanjši od prvega. Ta par bomo uporabljali samo med pletenjem cevastega vzorca.
  Z volno kontrastne barve in debelejšimi pletilkami nasnujemo po sistemu navadnega nasnutka polovično število petelj, od števila, ki ga bomo dejansko potrebovali pri pletenju. Te petlje pletemo šest ali več vrst v patentnem vzorcu. Nato nit pretrgamo. Z eno od tanjših pletilk in volno, s katero bomo pletli do konca, spletemo iz vsake petlje na licu pletenja eno desno in eno levo petljo. Tako podvojimo število petelj. Z debelimi pletilkami spletemo štiri ali več vrst v cevastem vzorcu. Nato nadaljujemo v navadnem patentnem vzorcu do želene višine roba. S palcem in kazalcem primemo nit kontrastne barve, jo močno potegnemo in prerežemo tik ob pletenju. Del, pleten z volno kontrastne barve, tako razparamo.

  Nasnutek imenovan I-cord (vsebina prepisovalke): Nasnujemo 2 petlji in ju iz desne pletilke preložimo na levo. Nato iz prve petlje spletemo eno desno in eno desno zasukano, iz druge pa eno desno petljo, te tri petlje ponovno preložimo na levo pletilko. V tretji vrsti spletemo iz prve petlje eno desno in eno desno zasukano, iz drugih dveh pa 2 desni. Nato 3 petlje na levi strani ponovno preložimo na levo pletilko in ponovimo postopek (skrajna desna petlja je že prva petlja nasnutka l-cord).
  Ko dobimo 1 petljo manj od želenega števila petelj za nasnutek, zaključimo nasnutek takole: 2 petlji spletemo desno zasukano skupaj, tretjo pa desno. Ti dve delovni petlji prenesemo še zadnjič na levo pletilko in ju popletemo skupaj desno zasukano. Tako dobimo zadnjo petljo nasnutka.
  Dobimo nekakšno cev, ki ima podaljšane petlje. Da ne bo nasnutek preveč ohlapen, ga lahko pletemo z 1 številko tanjšimi pletilkami, prvo vrsto samega pletenja pa spletemo desno zasukano. Ta nasnutek lahko delamo tudi z levimi petljami, pri čemer potem prvo vrsto pletenja spletemo zasukano levo. Če želimo debelejši nasnutek, ga lahko delamo tudi s štirimi ali petimi petljami. Pri tem nasnutku je treba vzeti v zakup, da delo precej vleče skupaj, zato je, če želimo, da bo širina prava, treba nasnuti za četrtino ali celo tretjino petelj več, kot jih potrebujemo za samo delo.  V prvi vrsti pletenja je zato pri takem postopku treba poplesti skupaj vsako drugo in tretjo, ali pa tretjo in četrto petljo. (konec vsebine prepisovalke)

Osnovne petlje

  Desna petlja: Pletemo jo tako, da s konico desne pletilke vbodemo v petljo na levi pletilki spredaj od leve proti desni in proti zadnji strani skozi petljo, zajamemo delavno nit in jo prevlečemo skozi petljo, ki jo nato spustimo z leve pletilke.

  Desno zasukana petlja: Spletemo jo tako, kot desno petljo, le da vbodemo desno pletilko za konico leve pletilke od desne proti levi, zajamemo nit in jo prevlečemo skozi petljo na levi pletilki. Popleteno petljo spustimo z leve pletilke.

  Leva petlja: Delovna nit je pred levo pletilko (pri pletenju desnih petelj je delovna nit za levo pletilko). Z desno konico pletilke vbodemo od desne proti levi tako, da zajamemo delovno nit in petljo na levi pletilki, gremo s konico navzgor, ovijemo delavno nit in jo prevlečemo skozi petljo od leve proti desni. Petljo spustimo z leve pletilke.

  Levo zasukana petlja: Pletemo jo podobno kot levo petljo, le da vbodemo z desno pletilko od leve zadaj za levo pletilko, zajamemo delavno nit in jo prevlečemo skozi petljo na levi pletilki. Petljo spustimo z leve pletilke.

  Če hočemo, da bo pletenje lepo, moramo petlje čim bolj enakomerno zategovati (ne glede na to ali so desne ali leve).

Posebne petlje

  Ovita petlja - ovoj: Z vsakim ovojem povečamo število petelj za eno. Vendar ovijanje ne pomeni pravega dodajanja, saj ga običajno spremlja tudi snemanje petelj. Petljo lahko ovijemo na več načinov. Prav pravilna izvedba je pogosto pogoj za uspešno pletenje nekaterih vzorcev. Zato moramo biti pri delu pazljivi.
  Ovoj za desno petljo: Če želimo napraviti ovoj med dvema desnima, položimo delavno nit na desno pletilko in šele nato popletemo naslednjo desno. Če želimo napraviti ovoj med desno in levo, položimo nit pod desno pletilko, jo prevlečemo nad njo, pod njo in spet nad njo. Nit tako popolnoma ovije pletilko.
  Ovoj za levo petljo: Če želimo napraviti ovoj za levo in pred desno petljo, položimo nit nad desno pletilko in nato popletemo desno. Če želimo napraviti ovoj med dvema levima, položimo nit nad desno pletilko in jo prevlečemo pod njo ter tako popolnoma ovijemo pletilko.

  Dvojna ovita petlja: Le-ta nastane, če desno pletilko, preden popletemo naslednjo petljo dvakrat ovijemo z nitjo. Podobno napravimo tudi večkrat ovito petljo.

  Podaljšana petlja: S takimi petljami pletemo rahle, luknjičaste vzorce. Med dvema petljama napravimo na pletilki dva ali več ovojev. V naslednji vrsti te ovoje spustimo s pletilke. Zaradi spuščenih ovojev se petlja iz prejšnje vrste raztegne in podaljša.

  Dvojna petlja: Tudi ta je pogost sestavni del pri raznih izdelkih (angleški rebrasti vzorec, satovje in drugi). Pletemo jo desno in sicer tako, da vbodemo desno pletilko v sredino spodnje ležeče petlje iz prejšnje vrste in popletemo desno.

  Desno ali levo prenešena petlja: Prenesemo jo tako, da vbodemo z desno pletilko, kot za običajno desno ali levo petljo, ki pa je ne popletemo, temveč le prenesemo na desno pletilko. Pri prenešeni petlji moramo biti pozorni le na delavno nit. Lahko jo imamo pred ali za pletenjem. To pa je vedno poudarjeno pri opisu vzorca.

  Prekrižane petlje: Nastanejo, kadar želimo, da ena petlja prekriža drugo. Križamo jih lahko proti desni ali levi, na licu ali na narobni strani.
  Levo prekrižane petlje v desno pletenem vzorcu: Najprej popletemo drugo petljo za prvo desno zasukano. Nato popletemo še prvo desno in spustimo obe istočasno z leve pletilke.
  Desno prekrižane petlje v desno pletenem vzorcu: Najprej popletemo drugo petljo pred prvo desno in nato še prvo petljo desno. S pletilke spustimo obe istočasno.
  Levo prekrižane petlje v levo pletenem vzorcu: Prvo petljo preložimo na pomožno pletilko pred pletenjem in popletemo drugo levo. Nato popletemo levo tudi petljo s pomožne pletilke.
  Desno prekrižane petlje v levo pletenem vzorcu: Najprej popletemo levo drugo petljo. Nato še prvo prav tako levo in spustimo obe istočasno s pletilke.

  Prevlečeno snemanje: To je postopek, ki ga uporabljamo, kadar želimo zmanjšati število petelj za eno. Lahko je desno ali levo. Pri tem prvo petljo desno ali levo prenesemo na desno pletilko nepopleteno, popletemo naslednjo petljo in prevlečemo prenešeno čez popleteno petljo ter jo spustimo s pletilke.

  Dvojno prevlečeno snemanje: S tem postopkom zmanjšamo število petelj za dve.  Prvo petljo prenesemo desno ali levo, naslednji dve popletemo skupaj in prevlečemo prenešeno petljo skozi dobljeno ter jo spustimo s pletilke.

Krajne petlje

  Prve in zadnje petlje v vrsti po navadi ne pletemo v osnovnem vzorcu. V vzorcu pričnemo plesti šele s petljo, ki sledi krajnici. Odlika takega načina pletenja je, (posebno pri pletenju v vzorcih) da je rob lep, enakomeren in gladek. Take robove lepše sešijemo ali zlahka naberemo na njih petlje. Če želimo imeti zelo kompaktne robove, moramo plesti v vsaki vrsti pet prvih in pet zadnjih petelj trše.
  Navadni rob: Prvo petljo popletemo zasukano desno, zadnjo pa samo levo prenesemo (nit teče pred pletenjem). Prav tako prvo petljo levo popletemo in zadnjo levo prenesemo.
  Verižni rob: Na licu pletenja prvo desno prenesemo, zadnjo desno popletemo. Na narobni strani prvo levo prenesemo, zadnjo levo popletemo. Tak rob pletemo le tedaj, če bomo kasneje na robu nabirali petlje.
  Gladki rob: V vsaki vrsti prvo petljo desno prenesemo, zadnjo desno popletemo.
  Vozličasti rob: Prvo in zadnjo petljo na licu pletenja popletemo desno, na narobni strani pa levo.
  Biserni rob: Pri tem robu prvo petljo vsake vrste prenesemo desno zasukano, drugo popletemo desno. Na koncu vsake vrste popletemo obe zadnji petlji desno.
  Rob po nemški metodi: Ta rob se prične na koncu prve vrste. Zadnjo petljo prve vrste prenesemo. Nit je pred pletenjem. Ko delo obrnemo, prvo petljo kot pride po vzorcu - če so leve, levo. Če so desne, desno.
  Rob po angleški metodi: Na licu pletenja prvo in zadnjo petljo desno prenesemo, na narobni strani prvo in zadnjo petljo levo popletemo.
  Rob primeren za nasnutek petelj: Na licu pletenja prvo petljo desno prenesemo, drugo levo popletemo. Vrsto nadaljujemo z desnimi. Predzadnjo petljo popletemo, zadnjo desno prenesemo. Na hrbtni strani vse petlje pletemo levo.
  Verižni rob pri nagubanih zmečkanih vzorcih: nit leži pred pletenjem. Prvo petljo vsake vrste levo prenesemo. Nato nit prenesemo pod desno pletilko za pletenje. Nadaljujemo z desnimi.

Dvojni rob:
  Prva vrsta: Prvo petljo damo na pomožno pletilko pred pletenje. Naslednji dve levo prenesemo (nit teče spredaj). Nato popletemo petljo iz pomožne pletilke desno. Nadaljujemo z levimi. Ko nam na levi pletilki ostanejo samo še tri petlje, damo prvi dve na pomožno pletilko za pletenje, popletemo naslednjo - zadnjo desno in nato prenesemo levo še petlji s pomožne pletilke (nit teče pred pletenjem).
  Druga vrsta: Prvi dve desno popletemo, naslednjo levo prenesemo (nit teče pred pletenjem). Nadaljujemo z desnimi. Ko nam na levi pletilki ostanejo samo še tri petlje, prvo od teh treh prenesemo levo (nit teče pred pletenjem), drugi dve desno popletemo.
  Tretja vrsta: Prvi dve petlji levo prenesemo (nit teče pred pletenjem). Nato desno popletemo naslednjo petljo. Nadaljujemo z levimi. Na koncu vrste prvo petljo zadnjih treh desno popletemo, zadnji dve levo prenesemo (nit teče pred pletenjem).
  Drugo in tretjo vrsto menjaje ponavljamo.

  Rob l-cord (besedilo prepisovalke): Ta rob delamo na prvih in zadnjih treh petljah.  Zavija se v "cevko" v desno (če ga pletemo z desnimi petljami) ali v levo (če ga pletemo z levimi petljami.
  Desna stran: Vrsto spletemo v želenem vzorcu do zadnjih treh petelj. Nit položimo tako, da teče proti nam, nato pa zadnje 3 petlje desno preložimo na desno pletilko, ne da bi jih popletli. Delo obrnemo. V naslednji vrsti vse petlje spletemo desno (nit prve 3 petlje zategne v tulček, ker vrsta ni bila spletena do konca). To ponavljamo.
  Leva stran: Vrsto spletemo do zadnjih treh petelj in nit za zadnjo spleteno obrnemo med petljami od sebe, zadnje tri petlje pa levo preložimo. V naslednji vrsti prve 3 petlje spletemo levo.
  Da bo rob še bolj izrazit, lahko ob njem delamo še 1 petljo rebra; ob desnem robu vsako četrto petljo pred koncem vrste spletemo desno, ob levem robu pa levo. Če želimo ta rob še okrepiti (pri tanjših pleteninah), ga lahko delamo tudi s po 4 ali 5 prvimi/zadnjimi petljami v vrsti. (konec besedila prepisovalke)

Dodajanje petelj

  Petlje dodajamo lahko na koncu ali na sredini vrste. Pri dodajanju na koncu ali na začetku vrste potrebno število petelj dosnujemo - zunanje dodajanje. Če dodajamo notranje, v sami vrsti, je to dodajanje lahko enostavno ali dvojno. Z različnimi načini dodajanja dosežemo tudi okrasne učinke.

  Zunanje dodajanje: Če hočemo število petelj na začetku ali na koncu vrste povečati le za eno petljo, naredimo iz krajnice najprej desno nato pa še desno zasukano petljo in šele nato spustimo krajnico iz leve pletilke. Če želimo dodati več petelj naenkrat, jih na začetku vrste dodajamo kot pri francoskem nasnutku ali angleškem nasnutku. Pri dodajanju večjega števila petelj na koncu vrste popletemo tudi zadnjo petljo. Nato dodajamo želeno število petelj kot pri enostavnem nasnutku.

  Enostavno notranje dodajanje: Tretjo petljo v vrsti popletemo desno, a je ne spustimo s pletilke, temveč jo popletemo še levo. Tako lahko dodajamo tudi simetrično na obeh straneh. Dvakrat popletemo tretjo petljo na začetku in na koncu vrste.
  Notranje dodajanje iz spodnje petlje: Z desno pletilko vbodemo v petljo, ki leži eno vrsto niže (torej v petljo prejšnje vrste) in jo popletemo desno. Nato popletemo normalno še petljo z leve pletilke. Simetrijo na obeh straneh pletenja bomo dosegli tako, da bomo na začetku vrste dodali petljo preden popletemo tretjo in ko smo popletli tretjo petljo pred koncem vrste.
  Notranje dodajanje iz vmesnega vodoravnega člena: Z desno pletilko dvignemo vmesni vodoravni člen med dvema petljama, ga prenesemo na levo pletilko in popletemo desno zasukano. Tako bo nastala majhna luknjica, ki služi včasih kot okras. Simetrijo na obeh straneh pletenja bomo dosegli, če popletemo vmesni vodoravni člen med tretjo in četrto petljo na začetku in koncu vrste.
  Luknjičasto notranje dodajanje: Pri tem dodajanju napravimo ovoj, ki ga v naslednji vrsti popletemo levo. Tako nastane luknjičast motiv. Simetrijo na obeh straneh pletenja dosežemo, če naredimo ovoj za tretjo petljo na začetku in pred tretjo petljo na koncu vrste.
  Notranje dodajanje s podaljšano zanko: To dodajanje nam lahko služi tudi kot okrasno. Med drugo in tretjo ali tretjo in četrto petljo na začetku ali na koncu vrste potegnemo delavno nit kot zanko, jo damo na levo pletilko in popletemo. Nato s pletenjem nadaljujemo.

  Dvojno dodajanje: Podobno je enostavnemu dodajanju, le da tu dodajamo petlje na obeh straneh srednje petlje, ki predstavlja os dodajanja. Dodane petlje so lahko okras, na primer ob vratnih izrezih, na raglan rokavih (če jih pletemo hkrati s sprednjim in hrbtnim delom), ali na krilih. Petlje dodajamo vedno na določenem mestu. Zaradi lažjega opisa bomo imenovali petljo pred katero in za katero bomo dodajali, središčno petljo. Ko popletemo v vrsti ali krogu vse petlje do središčne petlje, pustimo le-to še na levi pletilki in spletemo iz nje, toda eno vrsto niže, desno petljo. Nato popletemo sredinsko petljo iz leve pletilke. Iz pravkar popletene sredinske petlje samo vrsto niže popletemo še eno desno petljo. Na pravkar zapisan način lahko dodajamo tudi z dvema levima - dvema sredinskima petljama. Pri tem popletemo vse petlje do prve sredinske, spletemo iz zadnje petlje na desni pletilki a vrsto nižje, desno zasukano. Nato popletemo obe sredinski petlji levo. Naslednje petlje na levi pletilki vrsto nižje naredimo najprej desno zasukano in šele nato popletemo petljo z leve pletilke desno. V vrsti na narobni strani popletemo dodane petlje levo, sredinski petlji pa desno.
  Tukaj je opisano le dvojno dodajanje z dodajanjem iz spodnje petlje. Prav tako lahko izvedemo dvojno dodajanje z dodajanjem iz vmesnega člena, z enostavnim dodajanjem ali z luknjičastim dodajanjem.

Snemanje petelj

  S snemanjem petelj zmanjšujemo njihovo število. Snemamo lahko na konceh ali v sredini vrste.

  Zunanje snemanje: Ob straneh zmanjšujemo število petelj tako, da na začetku vrste prevlečeno snemamo eno ali dve ali več petelj. Da zunanje snemanje ni videti neestetsko, prenesemo zadnjo petljo v vrsti nepopleteno in pletenje obrnemo. Nato popletemo prenešeno petljo, prenesemo drugo in popletemo naslednjo petljo desno in jo prevlečemo skozi preneseno petljo.

  Notranje snemanje: Pri tem snemamo v vsaki vrsti. Notranje snemanje je lahko enostavno ali dvojno.
  Enostavno notranje snemanje na licu pletenja z nagibom v desno ali levo stran: Nagib v levo dosežemo tako, da petljo desno prenesemo, popletemo naslednjo petljo in jo prevlečemo skozi preneseno petljo. Enak učinek, čeprav nekoliko bolj plastičen dosežemo tudi, če popletemo dve petlji skupaj desno zasukano. Za nagib v desno popletemo dve petlji skupaj desno s tem, da vbodemo pletilko najprej v drugo in nato še v prvo petljo.
  Enostavno notranje snemanje na narobni strani z nagibom v desno ali levo stran: Tu zmanjšujemo število petelj na narobni strani, nagib pa bo viden na licu. Za nagib v levo prenesemo zadnjo popleteno petljo z desne nazaj na levo pletilko, prevlečemo čez njo naslednjo petljo in jo vrnemo na desno pletilko. Za nagib v desno popletemo dve petlji levo skupaj.
  Enostavno notranje snemanje z nagibom v levo na licu pletenja lahko pletemo tudi tako, da dve petlji prenesemo, naredimo ovoj in petlji prenesemo čez ovoj - ju spustimo z desne pletilke.

  Dvojno notranje snemanje uporabljamo pri cik-cak vzorcih v izrezih, vzorcih v konico ali kot okrasno.

  Dvojno notranje snemanje na licu pletenja z nagibom v levo ali desno: Če želimo, da so popletene petlje obrnjene proti levi, popletemo tri petlje skupaj zasukano desno. Če naj bodo popletene petlje obrnjene proti desni, popletemo tri petlje skupaj desno.

  Prevlečeno dvojno notranje snemanje na licu pletenja z nagibom v desno ali levo:  Če naj bodo popletene petlje obrnjene proti levi, jih prevlečeno snemamo (glej dvojno prevlečeno snemanje). Če naj bodo prevlečene petlje obrnjene proti desni, prvo petljo desno prenesemo, drugo popletemo in jo prevlečemo skozi prenešeno petljo, dobljeno petljo predenemo na levo pletilko in prevlečemo skozi njo naslednjo petljo.  Tako dobljeno petljo prenesemo na desno pletilko.
  Prevlečeno dvojno notranje snemanje na narobni strani pletenja z nagibom v levo ali desno stran: Snemamo na narobni strani, nagib pa bo viden na licu. Za nagib proti levi popletemo dve petlji skupaj levo, prenesemo dobljeno petljo na levo pletilko, prevlečemo čez njo naslednjo petljo in prenesemo dobljeno petljo na desno pletilko.  Za nagib proti desni popletemo tri petlje skupaj levo. Če hočemo, da bi dvojno prevlečeno snemanje potekalo v navpični smeri, dve petlji desno prenesemo, popletemo tri in prevlečemo prvi dve čez popletene petlje. Pri okrasnem snemanju se snemanje ponavlja nad snemanjem.

  Snemanje sredi dela: Včasih moramo snemati tudi večkrat v vrsti ali krogu; na primer okroglina pri kapi ali baretki. V takih primerih snemamo najpogosteje v enakomernih presledkih. Tudi, če pletemo polkrožno ploskev, snemanje enakomerno porazdelimo. Presledki so poljubni. Če imamo 46 petelj v prvi vrsti, za prvo snemanje vzamemo tretjo in četrto petljo desno skupaj; nato vsako deveto in deseto petljo desno skupaj. V drugi in v vseh vrstah na narobni strani ne snemamo. V naslednji vrsti na licu pletenja zmanjšamo presledek med snemanji za eno petljo. Torej: v tretji vrsti desno skupaj popletemo drugo in tretjo petljo ter dalje vsako osmo in deveto petljo. Snemanja ponavljamo, dokler nam na pletilki ne ostane želeno število petelj.  Snemanja se zbližujejo v rahli spiralasti liniji. Če hočemo mesta snemanja v gladkem vzorcu še posebej poudariti, v vrstah na narobni strani petlje nad mesti snemanja samo levo prenesemo.

Zazankanje petelj

  Imamo več različnih načinov zaključevanja spletenih delov. Pri zaključevanju nikoli ne smemo pozabiti, da s pretrdim zazankanjem petelj, spleteni del izgubi svojo elastičnost. Tudi s premehkim zaključkom lahko izgubimo obliko.

  Prvi način: Uporabljamo ga najbolj pogosto. Prvi dve petlji popletemo. Nato prevlečemo prvo petljo preko druge in jo spustimo s pletilke. Popletemo naslednjo petljo in prevlečemo prejšnjo preko te. Postopek ponavljamo, dokler nam na desni pletilki ne ostane le še ena petlja. Nit odtrgamo, jo prevlečemo skozi zadnjo petljo, zategnemo in na narobni strani nevidno všijemo. Pri zazankanju desne petlje vedno zaključujemo desno, leve pa levo.

  Drugi način: Priporočamo ga takrat, kadar pletemo trdo. Če bomo zazankali petlje na ta način, bo rob v resnici zelo prožen. Popletemo prvi dve petlji in prevlečemo prvo petljo preko druge, a je ne spustimo z leve pletilke. Desno pletilko vbodemo v naslednjo petljo. Šele, ko jo popletemo, spustimo prevlečeno petljo z leve pletilke. Ta postopek ponavljamo vse do konca vrste.

  Tretji način: Prvi dve petlji skupaj popletemo. Nato prenesemo dobljeno petljo nazaj na levo pletilko ter jo popletemo skupaj z naslednjo petljo. Pravkar dobljeno petljo zopet prenesemo na levo pletilko in jo popletemo skupaj z naslednjo petljo. Vse petlje popletamo desno zasukano. Tako postopamo do konca vrste.

  Četrti način: Popletemo prvi dve petlji in prevlečemo prvo preko druge ter jo spustimo s pletilke. Petljo, ki nam je ostala, zajamemo z levo pletilko od zadaj. Z desno pletilko prevlečemo delovno nit skozi to petljo in jo takoj nato spustimo z leve pletilke. Popletemo naslednjo petljo, predhodno prevlečemo preko nje in jo spustimo s pletilke. Petljo, ki ostane na desni pletilki, zajamemo z levo, prevlečemo skozi njo z desno pletilko delavno nit in spustimo petljo z leve pletilke. Postopek ponavljamo.

  Peti način: Pri tem načinu uporabljamo kvačko. Le-ta naj bo za eno ali dve številki debelejša, kot zahteva volna. Z njo zazankamo tako, kot pri prvem načinu. Prav tako lahko zazankamo petlje s kvačko brez delavne niti. Pri tem s kvačko potegnemo prvo petljo skozi drugo, drugo petljo skozi tretjo in tako nadaljujemo vse do konca vrste.  Zadnjo petljo moramo zašiti, da preprečimo paranje. Ta zaključek je malo trši. Če hočemo mehkejšega, moramo zadnjo vrsto plesti zelo mehko.

  Če potrebujemo na koncu roba luknjice, v katere bomo kasneje uvedli trak ali, če imamo luknjice kot okras, naredimo takole: S kvačko vbodemo v tri petlje skupaj in skozi nje potegnemo delavno nit, naredimo vmes dve ali tri zračne petlje in zopet vbodemo v tri naslednje petlje. Postopek ponavljamo do konca vrste.

  Pri stopničastem zaključevanju krivin - rame, izrezi - moramo paziti, da so prehodi med snemanji čim manj vidni. Zato pri snemanju rame pletemo do predzadnje petlje. Zadnje petlje ne popletemo. Delo obrnemo, prvo petljo samo prenesemo na desno pletilko. Delavna nit teče za pletenjem. Nato prenesemo na desno pletilko še drugo petljo in prevlečemo prvo preko druge ter jo spustimo s pletilke. Normalno pletemo tretjo petljo in nadaljujemo s snemanjem rame.
  Pri snemanju za ramena lahko naredimo tudi tako, da pri vsakem snemanju pustimo petlje, ki bi jih morali zazankati na pletilki. Nit damo pred pletenje, prenesemo naslednjo petljo, vrnemo nit zopet za pletenje in petljo damo nazaj na levo pletilko ne da bi jo popletli. Pletenje obrnemo. Ko tako pustimo na petlji vse petlje, ki smo jih predvideli za snemanje, desne ali leve rame, zazankamo vse naenkrat. Tako dobimo zelo lepo zaključeno krivino.

  Zazankanje petelj pri cevastem vzorcu (na primer ena/dve desni, ena/dve levi): Pri cevastem vzorcu snemamo s pletilke in zazankamo vsako petljo posebej s topo šivanko in nitjo, s katero smo pletli. Nit mora biti dvakrat daljša kot rob.

  Prvi način: Italijansko snemanje: S šivanko vbodemo v prvo petljo in jo snamemo s pletilke kot levo (z desne proti levi). Nato šivanko vbodemo v drugo petljo in jo snamemo s pletilke kot desno (z leve proti desni). Šivanko ponovno vbodemo v prvo petljo v vrsti, ki smo jo že sneli in nato še v tretjo petljo, ki jo snamemo s pletilke kot levo. Šivanko ponovno vbodemo v drugo petljo v vrsti, ki smo jo že sneli in nato še v četrto petljo v vrsti, ki jo snamemo s pletilke kot desno. Postopek ponavljamo do konca vrste. Šivamo enakomerno. Niti ne zategujemo preveč, kakor tudi premalo ne.  Tako dobimo lep, raztegljiv rob (ki ga lahko uporabimo, kadar zazankujemo nogavice, ki smo jih pletli od spodaj navzgor. - Op. prepisovalke).
  Na tak način lahko tudi šivamo izdelke, ki jih moramo zazankati na dveh pletilkah vzporedno (otroške copatke na primer – konec op. prepisovalke).

  Cevasti vzorec - drugi način: S topo šivanko zajamemo krajnico z zadnje na sprednjo stran. Pri naslednjem vbodu ponovno zajamemo krajnico od spredaj in istočasno naslednjo desno petljo na pletilki.

  Nato ponovno vbodemo v prvi dve petlji. Z naslednjim vbodom zajamemo naslednji dve petlji. Postopek ponavljamo enakomerno, da dobimo lep raztegljiv rob.

  Cevasti vzorec - tretji način: S šivanko vbodemo v prvo desno petljo in potegnemo nit skozi. Preskočimo naslednjo levo petljo in vbodemo v tretjo desno petljo kot zasukano desno. Potegnemo nit skozi in zajamemo od zadaj preskočeno levo petljo.  Ko potegnemo nit skozi petljo, spolzita obe petlji s pletilke. Vbodemo v naslednjo levo petljo, vendar je ne spustimo s pletilke, dokler ne vbodemo še enkrat od spredaj proti zadnji strani v že obšito desno petljo. Naslednjo desno petljo vbodemo od zadaj. Postopek se ponavlja.

  L-cord zazankanje (besedilo prepisovalke): Pletemo in snemamo takole: Prvi dve petlji spletemo desno, naslednji dve petlji popletemo skupaj desno zasukano. Nato premaknemo popletene tri petlje z desne nazaj na levo pletilko (v enakem vrstnem redu, kot so že), ponovno spletemo dve petlji desno in dve skupaj desno zasukano.  Postopek ponavljamo do konca vrste, dokler nam na desni pletilki ne ostanejo le še 3 petlje. Te 3 petlje premaknemo nazaj na levo pletilko in spletemo 1 desno in dve desno zasukano skupaj. Zadnji dve petlji ponovno preložimo z desne na levo pletilko in ju popletemo desno zasukano. Nit odrežemo in jo izvlečemo iz petelj, všijemo jo na narobni strani. Dobimo vodoraven rob, ki se zvije v cevko.
  Če želimo rob debelejši, lahko uporabimo na začetku pletenja tudi po tri ali štiri desne, preden popletamo po dve petlji desno zasukano skupaj.

Zaključek/zazankanje pikot:
  Spletemo 1 desno, ((** porinemo desno pletilko med prvi 2 petlji na levi pletilki (se pravi med petljama na pletilki, ne skozi petlji), naredimo ovoj na desni pletilki, potegnemo ga k sebi med petljama in ga preložimo na levo pletilko **. Ponovimo med dvojnima zvezdicama še dvakrat (= 3 nove petlje na levi pletilki). * Spletemo prvo petljo na levi pletilki desno, dvignemo prvo petljo na desni pletilki čez zadnjo petljo, ki smo jo spletli *)). Ponovimo med zvezdicama skupno šestkrat in ponavljamo med dvojnima oklepajema do konca vrste, dokler na pletilki ne ostane 1 petlja, odrežemo nit, jo potegnemo skozi zadnjo petljo in všijemo.
  Rezultat je cik-cakast rob s trikotnički. (konec besedila prepisovalke)

Pletenje v krogih

  To pletenje je običajen način pri rokavicah, nogavicah, kapah in krilih. Pletenje v krogih gre hitreje od rok in je bolj enakomerno. Tudi zamudno šivanje posameznih delov odpade. Pri pletenju v krogih najenostavneje označimo začetek kroga, če vzamemo v zanko zavezan konček volne kontrastne barve (danes se na tržišču v ta namen dobijo tudi različni - po barvi in obliki - plastični ali kovinski označevalci pletenja. - op. prepisovalke). Le-to nataknemo na pletilko preden nasnutek sklenemo v krog. Vsakokrat, ko pri pletenju pridemo do te zanke/označbe, jo prenesemo z ene pletilke na drugo. Preden nasnutek sklenemo, se obvezno prepričamo o tem, da petlje na pletilki niso zasukane.
  Kadar pletemo s petimi pletilkami, nasnute petlje enakomerno razdelimo na štiri pletilke. S peto pletemo petlje s prve pletilke, ki jo tako sprostimo. Za njo popletemo petlje z druge pletilke in tako dalje. Če se želimo izogniti pletenju s kratkimi pletilkami, lahko namesto njih uporabimo eno daljšo okroglo pletilko in pletemo v 'čarobnem krogu'. Pri tem delo razdelimo na pol (ali še na več delov) in pletemo po odsekih, vmes pa posamezne dele porivamo v krogu naokrog po pletilki tako, da imamo dovolj prostora za pletenje (op. prepisovalke).
  Okroglo, štiri ali večkotno ploskev pričnemo plesti v sredini. Nasnujemo le majhno število petelj. Plesti pričnemo vsaj s tremi pletilkami, s četrto popletamo. Če dodajamo enakomerno na štirih mestih, bomo spletli štirikotnik. Če dodajanje petelj premikamo, se pravi: dodajamo zdaj na enem, v naslednjem  krogu pa na drugem mestu, bo spleteni kos okrogel. Kolikšno število petelj bomo dodajali, moramo ugotoviti s poskusnim vzorcem. Le v tem primeru se spleteni kos ne bo grbančil ali vlekel.
  Krožno pletenje ni primerno za težja oblačila. Pri njih je trdno izdelan šiv, ki ga dodatno lahko ojačamo še s šiviljskim trakom, nujno potreben. Tako se pletenina zaradi lastne teže ne deformira.

Skrajšane vrste

  Če želimo, da bi bilo število vrst med pletenjem različno, moramo vpletati skrajšane vrste. Število vrst lahko zmanjšujemo v sredini ali ob straneh pletenja. Za koliko petelj bomo eno ali več vrst skrajšali, je odvisno od tega, kaj želimo doseči. To število petelj ostane na levi pletilki nepopleteno. Popletemo ga šele, ko zopet pletemo prek vseh petelj. Mesta obračanja se znotraj vrste vedno pletejo z ovojem. Ovoj zapolni luknjico, ki nastane pri obračanju.
  Če ima pletenje na desni strani manj vrst kot na levi, ostane na narobni strani na koncu vrste želeno število petelj nepopleteno na levi pletilki. Pletenje obrnemo z ovojem. V naslednji vrsti na narobni strani pletemo zopet prek vseh petelj. Ovoj popletemo skupaj z naslednjo petljo levo zasukano.
  Če je na desni strani več vrst kot na levi, ostane želeno število petelj v vrstah na licu na koncu vrste nepopleteno. Pletenje obrnemo z ovojem. V naslednji vrsti na licu pletemo zopet prek vseh petelj. Ovoj popletemo desno zasukano z naslednjo petljo.  Mesta obračanja so komaj vidna, če pletemo v gladkem vzorcu.
  Če moramo plesti srednji del pletenine daljši, na licu pletenja pustimo v vsaki vrsti na obeh straneh po eno, dve ali več petelj nepopletenih in obrnemo z ovojem. Tako ponavljamo vse dotlej, dokler ne pridemo do želene višine.
  Poznamo dva načina. Pri prvem zožujemo podaljšani srednji del pletenja, pri drugem pa ga širimo. Skrajšane vrste priporočamo tudi pri snemanju ramen predvsem tedaj, ko pletemo z debelejšo volno. Tako se izognemo stopničastim prehodom med snemanji. Po zadnji skrajšani vrsti spletemo vrsto desnih. V naslednji vrsti na narobni strani vse petlje zazankamo.

Zarobki

  Zarobke lahko pletemo v kakršnem koli fantazijskem vzorcu. Še najbolje je, če jih pletemo gladko in nato zavihamo. Zarobke moramo izdelati kar najbolj natančno in skrbno.

  Enostavni zarobek: Nasnujemo potrebno število petelj in pletemo v gladkem vzorcu (na licu desne na narobni strani leve). Ko spletemo do želene višine zarobka, spletemo na licu leve petlje (vrsta za pregib). Isti učinek dosežemo, če spletemo na narobni strani vrsto desnih. Dalje pletemo v gladkem vzorcu do enake višine kot prvi del (do vrste levih petelj). Zarobek je gotov. Nadaljujemo s pletenjem vzorca, ki smo ga izbrali za pletenje izdelka. Ko bomo pletene dele šivali, bomo tudi zarobek prepognili in na narobni strani prišili.

  Nazobčan zarobek: Nasnujemo želeno število petelj in pletemo do želene višine v gladkem vzorcu. V naslednji vrsti na licu (vrsti za pregib) Pletemo desno, ovoj, dve desni skupaj. Nadaljujemo z gladkim vzorcem do enake višine. Vrsto z luknjicami zapognemo. Rob nasnutka lahko takoj vpletemo kot pri enostavnem zarobku ali ga kasneje zašijemo z nevidnimi šivi. Isti učinek dosežemo, če v vrsti na licu (vrsti za pregib) pletenja pletemo eno desno, ovoj, takoj v naslednji vrsti na narobni strani pa popletemo levo skupaj z ovojem.

  Naslednji način: Z enostavnim nasnutkom nasnujemo polovico želenih petelj na dve številki debelejšo pletilko in pletemo štiri vrste v gladkem vzorcu. Nato na pomožno pletilko naberemo petlje nasnutka, jo damo za levo pletilko in v peti vrsti popletamo eno desno iz leve pletilke, eno levo iz pomožne pletilke vse do konca vrste. Rob nadaljujemo z ustrezno debelino pletilke.
  Prav tako lahko s kvačko naberemo zračne petlje in sicer polovico želenega števila petelj. Te damo na pletilko in spletemo štiri vrste v gladkem vzorcu. Petlje nasnutka naberemo na pomožno pletilko, in damo za pletenje in v peti vrsti popletamo eno desno z leve pletilke in eno levo s pomožne pletilke. Po tej vrsti lahko nadaljujemo z gladkim ali patentnim vzorcem.

Obrobki

  Obrobki pri pletenih izdelkih niso samo v okras, temveč pomagajo obdržati obliko.  Zaradi njih so izdelki trpežnejši; pri pletenju gladkega vzorca obrobek preprečuje vihanje.
  Kadar pletemo razne obrobke - ovratnike ali žepe, naknadno potrebne petlje zanje naberemo iz krajnih robov osnovnega pletiva. Petlje lahko naberemo s pletilko ali kvačko. Če nabiramo s pletilko, sežemo s konico desne pletilke pod oba verižna člena krajne petlje in prevlečemo nit skozi. S kvačko pa vbodemo v petljo, iz katere bomo nabrali novo petljo. Nit položimo na kvačko, jo prevlečemo skozi petljo in prenesemo na pletilko.
  Če pletemo obrobek istočasno, pletemo šest ali več petelj v vsaki vrsti na strani, kjer bo naborek, v vzorcu izdelka. Pri samih desnih in riževi kaši popletemo zadnjo petljo gladko. Pri obrobku s patentnim vzorcem prvo petljo prenesemo.
  Kadar naknadno pleteni obrobek pletemo iz samih desnih, ga zazankamo po tretjem načinu. Če naknadno pleten obrobek pletemo v patentnem vzorcu, ga lahko zaključimo s cevastim vzorcem.
  Pri ovratnikih, žepih in ostalih robovih, kjer želimo, da bi bil ta rob viden, moramo to storiti zelo premišljeno. Če želimo, da se patentni vzorec ne bo gubal, ga moramo zazankati takole: desni petlji popletemo posamezno desno zasukano, levi pa petljo skupaj. Če pričnemo plesti z ozkim zarobkom ali obrobkom, moramo temu primerno del tudi zaključiti.

  Patentni obrobek z luknjičastim vzorcem: Ob robu delamo dvojno krajnico.
  1. vrsta: po zadnji desni sedaj leva, eno prenesemo, dve desni, prenešeno prevlečemo preko desnih, ena leva.
  2. vrsta: ena desna, dve levi, ena desna.
  3. vrsta: 1 leva, 1 desna, ovoj, 1 desna, 1 leva.
  4. vrsta: 1 desna, tri leve, 1 desna.
  Od prve do četrte vrste ponavljamo.

  Poševno pleten obrobek: poševno pleten obrobek, ki šteje sedem petelj, pletemo takole: krajna petlja, 1 desna; v naslednjih treh vrstah popletemo desno po dve petlji več. Iz prečne niti prejšnje vrste spletemo eno levo petljo, vse ostale popletemo desno. V vrstah na narobni strani popletemo vse petlje - tudi zadnjo levo, le da spletemo v prvih treh vrstah iz zadnje vrste še po eno desno zasukano petljo - torej iz zadnje petlje spletemo dve. V naslednji vrsti na licu popletemo po sedmih desnih eno levo iz prečne niti prejšnje vrste. V vseh vrstah na narobni strani pa popletemo zadnji dve desni desno skupaj. V vrstah na licu prvo petljo samo prenesemo. To je krajnica. Petlje obrobka pričnemo snemati na narobni strani. Najprej zazankamo le prvo petljo.  Nato v vrstah na licu popletemo zadnji dve petlji desno skupaj, na narobni strani pa prvo petljo zazankamo. Tako nadaljujemo do zadnje petlje.

  Obrobki ovratnikov: Po zadnji vrsti na narobni strani naberemo z novo nitjo najprej petlje na desnem ožjem delu ovratnika. Nato popletemo petlje na pletilki in nato naberemo še petlje na levem ožjem robu. Vogalni petlji zaznamujemo z nitjo ali zanko (ali označevalcem) kontrastne barve, kot pri obeleženju krogov. V vseh vrstah na licu pletenja spletemo pred vogalno petljo in za njo po eno petljo iz prečne niti prejšnje vrste. Ko smo napletli obrobek do želene višine, spletemo na licu dela eno vrsto levih petelj za pregib. Nato spletemo prav toliko vrst, kot do pregiba, za sprednji del obrobka in obenem v vogalih snemamo: pred vogalno petljo in za njo popletemo na licu po dve petlji desno skupaj. Petlje zazankamo in petlje na narobni strani prišijemo.

Pletenje obrobkov vratnih izrezov

  Imamo koničaste, oglate in okrogle obrobke vratnih izrezov. Naredimo jih šele potem, ko sešijemo dele oblačila. Lahko jih dopletemo (naberemo petlje na robove), ali pa jih spletemo posebej in prišijemo. V tem primeru petelj na obrobku ne zazankamo, ampak jih prišijemo s stičnim vbodom na pletenino. Obrobek ob okroglem vratnem izrezu lahko spletemo tudi tako, da petelj ob izrezu ne zazankamo, ampak jih postopoma predevamo na nit ali okroglo pomožno pletilko. Ko dele sešijemo, petlje s pomožne pletilke popletemo, naberemo še ostale petlje in spletemo enojni ali dvojni obrobek. Obrobek pletemo lahko z okroglo pletilko ali kratkimi pletilkami. Tudi visok šal ovratnik (puli) dopletemo enako. Le-ta je rahlejši, prvo polovico spletemo z enako debelino pletilk, kot pulover, drugo polovico pa s pol številke debelejšimi pletilkami. Obrobke ovratnikov lahko pletemo v patentnem, gladkem ali kakem drugem vzorcu.

  Koničasti ali V izrez: Pri vsakem koničastem ali oglatem izrezu naberemo v vogalu po tri petlje. Pri teh izrezih je najpomembnejša izdelava konic ali vogalov. Zato moramo v vsakem krogu točno vedeti katera petlja je vogalna - srednja.

  Prvi način: Imamo eno srednjo petljo. Pletemo menjaje 1 desna, 1 leva. Od drugega kroga dalje petljo pred srednjo in srednjo desno prenesemo. Naslednjo petljo popletemo kot pride po vzorcu in obe preneseni petlji prevlečemo preko pravkar dobljene. To snemanje ponavljamo v vsakem krogu do želene višine. Pri tem načinu smo nasnuli parno število petelj in v prvem krogu razporedili petlje tako, da je srednja petlja desna.

  Drugi način: Imamo parno število petelj. Pletemo menjaje 1 desna, 1 leva. Tudi tu že v prvem krogu razporedimo petlje tako, da je srednja petlja desna. Nato snemamo menjaje: v drugem krogu petljo pred srednjo desno prenesemo, popletemo srednjo in naslednjo desno skupaj in prenešeno petljo povlečemo preko dobljene. V naslednjem krogu popletemo petljo pred srednjo, srednjo in petljo za srednjo levo skupaj - torej tri petlje levo skupaj. To dvoje snemanj ponavljamo menjaje do želene višine.

  Tretji način: Imamo eno srednjo petljo in parno število petelj. Pletemo menjaje 1 desna, 1 leva. V sredini imamo eno desno. V drugem krogu popletemo dve petlji pred srednjo desno zasukano skupaj, dve petlji za srednjo pa desno skupaj. V naslednjem krogu popletemo levo skupaj, dve petlji pred in dve petlji za srednjo levo. To snemanje ponavljamo do želene višine.

  Četrti način: V konici sta dve srednji petlji. Srednji petlji sta desni. Če pletemo menjaje ena desna, ena leva, moramo imeti neparno število petelj. Če pa pletemo dve desni, dve levi, imamo parno število petelj. Pri tem načinu v drugem in naslednjih krogih prvo srednjo petljo popletemo s prejšnjo desno skupaj, drugo srednjo petljo pa popletemo z naslednjo prevlečeno sneto.

  Prav tako lahko obrobek za V izrez pletemo v vrstah. Naberemo potrebno število petelj in spletemo primerno širok rob. Petlje zazankamo. V konici izreza položimo ožji strani obrobka drugo preko druge in ju ustrezno prišijemo. Lahko pa ožji strani obrobka ustrezno sešijemo v konico, odvečna vogala pa na narobni strani nevidno prišijemo.

  Oglati vratni izrez: Pri oglatem vratnem izrezu pletemo na licu desne na narobni strani pa leve. V vogalih snemamo tako, kot je opisano pri četrtem načinu, a le v vsakem drugem krogu. Izberemo lahko tudi tretji način snemanja V izreza. Pri vseh V in oglatih izrezih snemamo tudi takrat, ko zaključimo obrobek. Vsekakor moramo pri vseh vratnih izrezih najprej dobro preračunati, koliko petelj potrebujemo.

  Dopletena zaobljena obroba: Da bi bila oblina neoporečna je najbolje, da si pomagamo s krojem. Kroj položimo na pleteni del, vzamemo šivanko in debelejšo volno, ki je lahko tudi kontrastne barve. Nato tik ob kroju obšijemo. Ob tej niti potem tudi nasnujemo petlje. Ko so petlje nasnute, nit kontrastne barve odstranimo. Na oblini porazgubljeno dodajamo v vsaki drugi vrsti menjaje enkrat dve in enkrat tri petlje. Če pletemo na licu in na narobni strani desne, dodajamo na licu, ker bodo tako dodane petlje najmanj vidne. Petlje lahko dodajamo iz prečne niti.

Vogali

  Pravi kot: Pletenje pravega kota oziroma pravilnega vogala je povsem enostavno, če ga pletemo hkrati z osnovnim pletivom. Vzorec zanj se razlikuje od osnovnega vzorca, višina pa mora ustrezati širini.

  Vogal pleten od zunanje strani navznoter: Za vogal potrebujemo pet petelj, od katerih srednja petlja predstavlja vogal. Na licu pletenja popletemo prvi dve od petih desno skupaj, nato desno - srednjo in zopet dve desno skupaj. Na narobni strani pletemo stranske petlje desno, srednjo pa levo. Če naj bo vogal oster, snemamo v vsaki vrsti, torej tudi na narobni strani. Sicer snemamo le v vsaki četrti vrsti.

  Vogal pleten od zunanje strani navznoter z luknjičastim vzorcem: Vogal pletemo na petih petljah, katerih srednja bo vogal. Na licu pletenja popletemo dve petlji desno skupaj, ovoj, desna - srednja petlja, ovoj, dve desni skupaj. Na narobni strani popletemo ovoja skupaj s stranskimi petljami. Za oster kot snemamo v vsaki vrsti, sicer le v vsaki četrti.

  Vogal pleten od znotraj navzven: To vrsto vogala pletemo tako, da naberemo petlje na krajnih robovih. Vogal dobimo, če dodajamo na obeh straneh petljo, ki bo tvorila konico vogala. To petljo si lahko označimo z nitjo druge barve. Nato na licu pletenja dodamo eno petljo pred srednjo, spletemo srednjo in dodamo še eno petljo za srednjo. Na narobni strani pletemo vse petlje levo. Tako bomo dobili pravilen vogal. Če naj bo vogal oster, dodajamo v vsaki četrti vrsti sicer pa v vsaki vrsti.

Gube

  Edina težava pri pletenju je računanje petelj, ki jih moramo nasnuti na pletilko. Zato je zelo priporočljivo, da preizkusimo gubo najprej na vzorcu.

  Ravne - plitve gube obrnjene v levo: Med dvema petljama, ki predstavljata rob in razpor gube, pletemo skupino petelj, ki določajo širino in globino gube. Rob dobimo tako, da presnamemo eno petljo desno. Razpor pa tako, da popletemo eno petljo levo. Gube s širino in globino petih petelj bomo pletli takole:
  1. vrsta: eno desno prenesemo, 5 desnih, 1 leva, enajst desnih.
  2. vrsta: enajst levih, 1 desna, šest levih.
  Ponavljamo prvo in drugo vrsto ter pletemo do želene višine.
  Gube zapletemo na licu dela na naslednji način: na pomožno pletilko preložimo preneseno in pet desnih petelj, na drugo pletilko preložimo levo in naslednjih pet desnih petelj. Na levi strani pletenja imamo tako tri vzporedne pletilke. Z desno pletilko popletamo po tri petlje hkrati - iz vsake pletilke po eno petljo. Guba je gotova, ko popletemo petlje iz vseh pomožnih pletilk.

  Ravne - plitve gube obrnjene v desno: Pletemo jih enako, kot pri levo obrnjenih gubah, vendar v nasprotni smeri in sicer:
  1. vrsta: 1 leva, pet desnih, eno desno prenesemo, enajst desnih.
  2. vrsta: sedemnajst levih, ena desna.
  Ponavljamo prvo in drugo vrsto ter pletemo do želene višine. Gube zapletemo na licu pletenja.

  Globoke gube: Pletemo jih podobno kot plitve, s tem, da je ena guba obrnjena v levo, druga pa v desno. Loči jih dvojno število petelj - dve petlji za globino. Globoke gube z globino in širino pet petelj pletemo na naslednji način:
  1. vrsta: pet desnih, eno desno prenesemo, pet desnih, 1 leva, dvanajst desnih, 1 leva, pet desnih, eno desno prenesemo, pet desnih.
  2. vrsta: enajst levih, 1 desna, dvanajst levih, 1 desna, enajst levih. Ponavljamo prvo in drugo vrsto ter pletemo do želene višine.

  Ponarejene gube - sončni plise: Te drobne, v obliki sončnih žarkov razporejene gube, pletemo od spodaj navzgor. Osem do deset petelj pletemo desno in tri levo. V vsaki osmi do deseti vrsti popletemo skupaj na licu pletenja dve desni petlji, ki sta neposredno pred tremi levimi petljami. Tako nadaljujemo s pletenjem, dokler ne dobimo željene oblike gube.

Gumbnice

  Lahko jih vpletamo vodoravno ali navpično. Poznamo tudi okrogle gumbnice.

  Okrogla ali enostavna gumbnica: Majhno, okroglo gumbnico izdelamo zelo preprosto. Na licu pletenja popletemo dve petlji desno skupaj in nato naredimo ovoj.  V naslednji vrsti popletemo ovoj kot petljo. Takšne gumbnice so primerne za otroška oblačila, ki imajo manjše luknje, ali za niz luknjic skozi katere bomo vpeljali vrvico.

Vodoravna gumbnica

  Prvi način: V dolžini gumbnice pletemo z drugo barvo niti. Te petlje damo nazaj na levo pletilko in vrsto nadaljujemo z delavno nitjo. Ko je delo končano, odstranimo pomožno nit in obšijemo gumbnice.

  Drugi način: Pri tem načinu petlje zazankamo v dolžini gumbnice, a jih v naslednji vrsti zopet prav toliko dosnujemo. Če hočemo imeti lepo izdelane gumbnice, ne smemo zazankati petelj premehko, niti pretrdo. Tudi pri nasnutku petelj moramo paziti, kako dosnujemo petlje.

  Navpična gumbnica: Za navpično gumbnico je treba v dolžini gumbnice plesti deljeno. Najprej skončamo desno stran, nato levo. Preden s tem pričnemo, lahko damo na pletilko ovoj, ki ga v naslednji vrsti popletemo z naslednjo petljo.

  Da bi bil rob ob gumbnicah raven, pletemo visoko prevlečene petlje. To je petlja ob robu gumbnice, ki jo v vrstah pletenja na licu prenesemo (nit teče za pletenjem), v vrstah na narobni strani petljo popletemo kot zahteva vzorec.
  Pri dvojni obrobi za zapenjanje moramo izdelati dvoje gumbnic drugo poleg druge in v isti višini. Ko pletene dele šivamo, sešijemo skupaj tudi po dve in dve gumbnici z zančnim vbodom za gumbnice.

Žepi

  Nekatere pletenine radi izdelamo z žepi, saj so praktični, na primer pri pletenih jopah, včasih pa tudi dekorativni. Bolj primerni so vdelani kot našiti žepi, ker le-ti le rahlo odebelijo pletenino. Žepi so različnih oblik in velikosti z vodoravno navpično ali poševno žepno odprtino. Pomembno je, da je na kroju natančno naznačena velikost in oblika žepa. Zato s poskusnim vzorcem izračunamo število petelj in vrst. Če pletemo izdelek iz debele volne, spletemo žepno vrečo s tanjšo volno enake barve.

  Vodoravni žep: Največkrat naredimo žep z vodoravno žepno odprtino, ker je izdelava tega žepa najlažja. V osnovnem vzorcu pletemo do višine, kjer želimo imeti žepno odprtino. Nato izračunamo, koliko petelj je potrebnih za odprtino. Te petlje pletemo v patentnem vzorcu. Prek petelj na obeh straneh obrobe nadaljujemo v osnovnem vzorcu. Ko smo spletli ustrezno visoko obrobo, zazankamo njene petlje. Pletenje začasno odložimo. Na pomožno pletilko nasnujemo enako število petelj z novo nitjo, kot jih ima obroba. Iz teh petelj spletemo žepno vrečo, ki naj ima toliko vrst, kolikor jih potrebujemo za žepno globino vreče - globina žepa. Nato petlje s pomožne pletilke predenemo v pletenje na mesto prej zazankanih petelj in pletemo dalje prek vseh petelj v osnovnem vzorcu. Ko izdelujemo pletenino, z nevidnimi šivi prišijemo žepno vrečo na narobni strani pletenine. Namesto v rebrastem vzorcu lahko žepno obrobo spletemo tudi iz samih desnih ali v bisernem vzorcu. Že žepno obrobo želimo plesti naknadno, petlje žepne odprtine predenemo na pomožno pletilko, večjo varnostno sponko ali nit in jo spletemo kasneje pri izdelavi pletenine. Stranske robove obrobe prišijemo z nevidnimi šivi. Na ta način spletemo tudi obrobe drugačne barve.
  Na pomožni pletilki se krajne petlje kaj rade bolj ali manj raztegnejo. Zato poskusimo raje splesti drugobarvno obrobo in žepno vrečo na način, pri katerem ostanejo petlje enakomerne. V osnovnem vzorcu pletemo do žepne odprtine. Nato popletemo petlje za obrobo z drugobarvno nitjo, jih predenemo nazaj na levo pletilko ter prek vseh petelj nadaljujemo v osnovnem vzorcu. Obrobo in žepno vrečo spletemo pri izdelavi. Takrat drugobarvno nit previdno izvlečemo iz pletenja in hkrati naberemo spodnje petlje za obrobo, zgornje za žepno vrečo. Obe krajni petlji pri zgornjem robu sta polovični, a ju popletemo kot celi petlji. Nato spletemo obrobo in žepno vrečo ter vse lepo prišijemo.
  Za žepno vrečo lahko nasnujemo štiri petlje več kot smo jih namenili za žepno obrobo. Tako prideta na vsaki strani po dve petlji več. Ko spletemo vrečo do prave višine, lahko na vsaki strani po dve petlji zazankamo, lahko pa petlji enostavno vpletemo v osnovno pletenje. V drugem primeru dobimo trdnejši žep. Vodoravne žepe lahko tudi enostavno našijemo na pletenino.

  Navpični žep: Z navpično oblikovanim žepom lahko navidezno zožimo postavo.  Naredimo jih tudi zato, da so čim manj opazni. Žepni razporek lahko naredimo kar pri - oziroma v stranskem šivu ali ga pomaknemo poljubno število petelj od stranskega šiva naprej.
  Zaradi boljšega razumevanja bomo opisali navpični žep na levem prednjem delu jopice. V osnovnem vzorcu pletemo do žepne višine. V naslednji vrsti na licu spletemo petlje do žepnega razporka (na primer prvih deset petelj) v osnovnem vzorcu. Nato dosnujemo želeno število petelj za širino žepne vreče. Prvih deset petelj in dosnute petlje pletemo potem do želene višine žepnega razporka. Petlje žepne vreče pletemo v gladkem vzorcu, (prvih deset petelj) pa v osnovnem vzorcu. Do iste višine moramo splesti še petlje, ki smo jih začasno odložili in to v osnovnem vzorcu.  Sedaj sta oba dela pripravljena. Del z žepno vrečo je za pletenjem, drugi del pa torej pred pletenjem. Nato popletemo najprej deset petelj v osnovnem vzorcu. Prišli smo do petelj žepne vreče. Lahko jih zazankamo ali jih popletemo skupaj s petljami drugega dela in sicer eno petljo s prednje pletilke in eno petljo žepne vreče, v osnovnem vzorcu. Sedaj pletemo zopet prek vseh petelj.
  Žepno obrobo pri navpičnih žepih lahko pletemo istočasno - prvih osem petelj v patentnem vzorcu ali naključno. Petlje lahko nabiramo s kvačko ali pletilko in nato spletemo obrobo do žepne višine v ustreznem vzorcu. Stranske robove kasneje prišijemo. Kot smo že prej omenili, navpični žep lahko vdelamo tudi v stranski šiv. V tem primeru žepno vrečo lahko dopletemo tudi hrbtnemu delu.

  Poševni žep: Pri pletenih športnih bluzonih se zelo obnesejo žepi s poševno žepno odprtino. Načeloma je poševni žep zelo podoben navpičnemu. Tudi tu pletemo v osnovnem vzorcu do žepne višine. V naslednji vrsti popletemo petlje do predvidene žepne odprtine, dosnujemo potrebne petlje za žepno vrečo. Kot smo že prej omenili, pletemo žepno vrečo v gladkem vzorcu. Pri poševnem žepu moramo paziti, da osnovni vzorec - odvisno od ostrine nagiba, pomikamo v vzorec žepne vreče. V nasprotnem primeru se gladek vzorec žepne vreče grdo vidi. Ko spletemo do žepne višine, moramo do iste višine splesti še preostale petlje. Pri tem zazankamo v vsaki drugi vrsti po eno ali več petelj - odvisno od želene bolj ali manj poševne žepne odprtine. Ko pridemo do predvidene višine, zazankamo ali vpletemo petlje žepne vreče in pletemo dalje v osnovnem vzorcu spet prek vseh petelj.

  Če je rob pri navpičnem ali poševnem žepu ličen, ga lahko pustimo takega kot je. V nasprotnem primeru ga zaradi trpežnosti obkvačkamo z gostimi ali polgostimi petljami v rakovem vbodu.
  Pri vseh žepih lahko v želeni višini namesto nasnutka z novo nitjo za žepno vrečo potrebno število petelj pletemo z dvema nitma. V naslednji vrsti to število petelj razdvojimo: eno petljo damo na pletilko za žepno vrečo, druga nam ostane za osrednji del v osnovnem vzorcu. Tako storimo z vsemi petljami z dvema nitma. Dalje pletemo kot je opisano zgoraj. Ko spletemo do želene višine, zopet vpletemo petlje žepne vreče v vzorec osnovnega pletenja tako, da z desno pletilko spletemo iz petlje osnovnega pletenja in petlje žepne vreče eno petljo. Tako ponavljamo do konca širine žepa. Pri tem načinu odpade zamudno šivanje.

Različna izdelava rokava

  Prosto padajoči rokav: Hrbtni in sprednji del pletemo brez rokavnega izreza, torej ravno vse do višine ramen. Pri rokavu po patentu lahko v prvi vrsti dodamo kar precej petelj, jih skoraj podvojimo. Tako nam med pletenjem rokava ni treba tako pogosto dodajati. V višini pazduhe zazankamo petlje rokava vse v eni vrsti.

  Kimono rokav: Pletemo ga v enem delu s hrbtom in sprednjim delom. Pletemo lahko vodoravno - pričnemo s hrbtom ali sprednjim delom in navpično - v tem primeru pričnemo z enim od zapestij.

  Vodoravno pletenje: Sprednji del spletemo do podpazduhe; nato dodajamo na obeh straneh vrste enako, in sicer enkrat dve in enkrat tri petlje. Nato dosnujemo poljubno število petelj, ki ustreza dolžini rokava. S pletenjem nadaljujemo do višine vratnega izreza, ki mora biti v sredini. Obliko in globino vratnega izreza določimo po želji. Nato ponovno nasnujemo petlje za vratni izrez na hrbtu. Ko določamo globino vratnega izreza pri prednjem delu, moramo biti pozorni tudi na širino rokava. Tik preden ponovno začnemo z nasnutkom vratnega izreza za hrbet, mora širina rokava odgovarjati polovici želene širine. Nato nadaljujemo s pletenjem vse dotlej, dokler ne spletemo še druge polovice širine rokava. Nato zazankamo najprej poljubno število petelj, ki smo jih dosnuli za rokav ter še enkrat tri in enkrat dve petlji. Nadaljujemo s pletenjem hrbta. Kdaj ga bomo zaključili, določi dolžina sprednjega dela. Torej, ko sta dela enako dolga, hrbet zaključimo. Obliko oziroma širino hrbta in sprednjega dela tudi lahko poljubno določamo. Dosnuvati lahko pričnemo že kmalu po robu sprednjega dela in dosnujemo manj ali več petelj. Prav tako lahko poljubno oblikujemo rokav. Ni nam treba dosnuti vseh petelj za rokav naenkrat. Dosnute petlje lahko razdelimo v štiri, šest, osem dosnuvanj, in s tem dobimo lepšo obliko rokava.

  Navpično pletenje: Je enako vodoravnemu, le da pričnemo plesti zapestje enega rokava in dodajamo v višini pazduhe dolžino hrbtnega in sprednjega dela. Tudi tu lahko z dodajanjem poljubno oblikujemo rokave in stranske robove pri hrbtu in sprednjem delu. Vsekakor moramo pri navpičnem pletenju paziti na vratna izreza hrbta in sprednjega dela, ki morata biti v sredini.

  Pahljačasti rokav: Ta vrsta rokava je zelo primerna za otroška oblačila. Sprednji in hrbtni del ter rokava spletemo do podpazduhe. Nato petlje vseh delov prenesemo na štiri kratke ali eno okroglo pletilko in pletemo v krogu. Snemamo na stičišču rokavov s sprednjim in hrbtnim delom vse dotlej dokler nimamo želenega vratnega dela.

  Raglan rokav: Pričnemo plesti hrbet. Ko nam manjka še dva centimetra do podpazduhe, pričnemo snemati. Snemamo na obeh straneh enkrat tri in enkrat dve petlji. Nato snemamo po eno petljo vse do višine vratu. Pri raglan rokavih ni nujno narediti vratnega izreza pri hrbtu. Eno tretjino petelj lahko zazankamo v zadnji vrsti. Snemanje vratnega izreza pri sprednjem delu moramo pričeti pet do osem centimetrov niže. Eno tretjino petelj poljubno snemamo. Istočasno nadaljujemo z raglan snemanjem na obeh straneh. Prav tako pričnemo snemati raglan pri sprednjem delu in rokavih dva centimetra pod pazduhama. Za raglan snemamo povsem enako pri hrbtu, sprednjem delu in rokavih, le da v zadnji vrsti pri rokavih zazankamo le osem do deset petelj (ker nam je ostalo le 8 do 10 petelj). Zato mora biti število petelj toliko manjše. Ko snemamo po eno petljo, po navadi ne snemamo na koncu vrste, ampak snemamo tretjo in četrto petljo na začetku in pred koncem vrste. Tako bomo dobili okrasno snemanje.

  Rokavni izrez: Rokavni izrez na hrbtnem in sprednjem delu pričnemo plesti v višini pazduhe. Zaključujemo na obeh straneh enako: na primer enkrat tri, dvakrat dve in enkrat eno petljo. Do ramen lahko nadaljujemo brez dodajanja. Če dodajamo, dodajamo na obeh straneh dva do trikrat in sicer: če moramo splesti do rokavnega izreza do ramen 19 cm, dodajamo prvič pri 10, drugič pri 14 in tretjič pri 17 centimetrih. Če dodajamo, tudi rokavni izrez za dve do tri zanke poglobimo (dve do tri zanke več snemamo).

  Rokavna okroglina - kugla: V višini pazduhe snemamo na obeh straneh enkrat tri, dvakrat dve in enkrat eno petljo. Nato snemamo v vsaki vrsti po eno petljo, dokler nam ne ostane ena četrtina petelj od začetnega števila. Te zazankamo v eni vrsti. Višini hrbtnega in sprednjega izreza ter višina rokavne okrogline morajo biti enake.  Pri rokavni okroglini ni nujno, da zadnjo četrtino petelj zazankamo v eni vrsti. Lahko oblikujemo okroglino. Če imamo pri rokavu pred snemanjem veliko petelj, lahko zaključujemo po dve namesto po eno petljo.

Kako priključimo nit

  Nit s klobčiča je pošla in pričeti moramo z nitjo novega klobčiča. Najpreprostejši način je, če začnemo z novo nitjo plesti na robu pletenja. Tako oba konca obvisita na robu. Pozneje ju všijemo v stranski šiv.
  Če pričnemo z novo nitjo plesti v vrsti, lahko razpolovimo obe niti in skupaj posukamo polovico od vsake niti. S to, na novo posukano nitjo popletemo vsaj šest petelj. Drugi dve polovici niti obvisita na narobni strani pletenja. Kasneje ju nevidno všijemo.
  Zelo gladek material, na primer svila, umetna svila, nedeljivi niti, lahko zavozlamo.  Ko dele spletemo, moramo vozle vselej odvozlati. Niti všijemo na narobni strani. Nikoli ne puščamo vozla v pletenini, saj bo vselej opazen, prav lahko pa se tudi odveže.

Sparane petlje

  Nenadoma smo opazili, da nam je v eni od prejšnjih vrst ušla petlja s pletilke in se sparala že kar precej vrst. Pletenja nam ni treba parati do pobegle petlje, saj jo lahko poberemo s kvačko. Na licu pletenja zajamemo sparano petljo s kvačko in kvačkamo navzgor tako, da zakvačkamo po eno petljo iz vsake prečne niti ter predenemo petljo nazadnje na pletilko. Če smo pletli v vzorcu moramo paziti, da pobiramo petljo temu vzorcu primerno. Sparano petljo lahko pobiramo tudi z drugo barvno nitjo. Tako vstavimo nov vzorec. Petljo pobiramo kot je opisano zgoraj.

Menjavanje barvnih niti

  V primeru, da želimo splesti krojni del v dveh po navpičnici ločenih barvah, moramo plesti z dvema klobčičema. Vrsto pletemo v prvi barvi do predvidenega barvnega predelka. Nato nadaljujemo z drugo barvo, pri čemer moramo niti prekrižati drugo z drugo. V vrsti na licu naj leži nit prve barve prek delavne niti druge barve. Na narobni strani naj leži delavna nit pred nitjo druge barve, katero bomo zdaj pustili viseti.  Vsakokrat moramo delavno nit (na licu in na narobni strani) primerno zategniti.
  Po enakem načinu kot je zgoraj opisano, menjavamo dve niti različnih barv tudi, če želimo, da bi tekla med barvama poševna menjalna linija. Pri tem v vsaki vrsti premaknemo menjavanje niti za eno petljo v eno smer. Če menjavamo niti le v vsaki drugi vrsti, bomo dobili bolj strmo diagonalo.
  Če želimo pri rebrastem vzorcu (dve desni, dve levi) menjavati barve, ne da bi se menjava opazila, pri levih petljah, pletemo prvo vrsto v novi barvi na licu desne.  Nadaljujemo v osnovnem vzorcu. Pri tej menjavi barv moramo plesti vsaj štiri vrste z isto barvo. V nasprotnem primeru vzorec zgubi prožnost.

  Norveški vzorci: Norveški vzorec pletemo najlaže in najlepše v krogih. Pletemo jih vselej na licu desne na narobni strani leve petlje. Delamo v osnovni in najmanj še eni kontrastni barvi, torej hkrati z dvema ali več klobčiči po vzorčni risbi. Nit, s katero ne pletemo, vodimo za pletenjem, kadar pletemo na lice in pred pletenjem, kadar pletemo na narobni strani. Te počivajoče niti ne smemo napenjati, sicer bo pletenje vleklo. Priporočljivo je, da s počivajočo nitjo ne preskočimo več kot tri do štiri petlje, kajti na narobni strani viseča nit naj ne bo nikoli predolga. V primeru, da moramo preskočiti več ali veliko petelj, moramo počivajočo nit vmes pritrditi z delavno nitjo in sicer: če pletemo desne petlje, zajamemo z desno pletilko petljo in počivajočo nit ter skozi obe potegnemo delavno nit (počivajoča nit je za pletenjem). Če pletemo leve petlje, položimo počivajočo nit na levo pletilko za petljo, v katero moramo vbosti. Z desno pletilko zajamemo delavno nit, petljo in počivajočo nit in potegnemo delavno nit zopet skozi obe.
  Že prej smo omenili, da pletemo norveške vzorce najlaže v krogih. Pri tem pletemo vedno na lice. Zato imamo vzorec jasno pred seboj. Niti vedno tečejo za pletenjem. Pri vzorcu, kjer popletamo menjaje eno petljo z eno, drugo z drugo barvo, lahko ovijemo obe niti naenkrat okoli kazalca. Nato pletemo menjaje enkrat z eno, enkrat z drugo barvo. Tako bodo na narobni strani viseče niti enakomerno zategnjene.

Dvoje enakih delov

  Če moramo plesti dva enaka dela in si želimo prihraniti dvakratno preštevanje, snemanja, dodajanja ali vrst, lahko pletemo oba dela hkrati. Na pletilko nasnujemo najprej želeno število petelj za en del, z drugim klobčičem nasnujemo na isto pletilko še drugi dosnutek. Nato spletemo prvo vrsto pri prvem delu in z drugo nitjo na isto pletilko še drugo vrsto pri drugem delu. Pletenje obrnemo in pletemo prav tako drugo in ostale vrste. Kadar pletemo hkrati oba rokava, dodajamo in snemamo pri obeh rokavih na obeh straneh naenkrat. Bolj pazljivi moramo biti, kadar pletemo dvoje sprednjih delov hkrati. Tu dodajamo oziroma snemamo na nasprotnih robovih, se pravi, pri enem delu na desnem, pri drugem na levem robu. Če želimo splesti dva manjša enaka dela, ne da bi za to potrebovali dva manjša klobčiča, pletemo en del z notranjo, drugega pa z zunanjo nitjo navitka volne.

Izdelava kroja

  Kdor je vešč v pletenju, mu zadoščajo volna in pletilke ter modna ideja in že bo lahko pričel z delom. Prav tako si lahko izberemo model iz kakšne revije, preberemo pripadajoče navodilo in po njem pletemo. Skoraj vedno je navodilo opremljeno s pregledom krojev za eno, dve ali tri normalne velikosti. Preden začnemo plesti, moramo vedeti, kje se naše mere razlikujejo od normalnih. Če imamo daljše rokave, moramo to upoštevati pri kroju. Zato moramo preden izberemo velikost, natančno poznati mere svojega telesa. Kroji za pletenje so v primerjavi s kroji za šivanje zelo enostavno sestavljeni. Pri pletenju kroj ni tako pomemben, kot material in vzorec.  Prav zaradi tega je tudi lažje vzeti mere za pleten izdelek. Zadoščajo najvažnejše mere, dolžina in širina.
  Ko jemljemo mere, je najbolje, ker bodo mere točnejše. Vse mere jemljemo prilegajoče - ne preohlapno niti ne preveč zategnjeno. Drža telesa naj bo pri tem neprisiljena - naravna.
  1. Obseg prsi merimo pod pazduhami na najmočnejšem delu prsi.
  2. Obseg pasu merimo prilegajoče. Pas ni le važna mera za širino dela temveč tudi za višino. Nato ga lahko označimo z ozkim trakcem.
  3. Obseg bokov merimo 18 do 22 cm pod pasom, odvisno od posameznika - na najmočnejšem mestu.
  4. Sprednjo dolžino merimo od nastavka vratu do pasu. Istočasno zabeležimo za kontrolo globino prsi.
  5. Dolžino hrbta merimo od vratu - najbolj izbočeno sedmo vratno vretence, do pasu.
  6. Za širino hrbta izmerimo širino ramen.
  7. Pri pletenju kril, oblek ali plaščev potrebujemo še spodnjo dolžino, dolžino krila.
  8. Širino ramenskega šiva merimo od nastavka vratu, do najvišje točke rame.
  9. Dolžino rokava merimo pri iztegnjeni roki - zunanja dolžina od rame do zapestja, notranja dolžina od pazduhe do zapestja. Če pletemo kratek rokav, moramo izmeriti zgornji obseg roke, pri ozkem rokavu pa moramo izmeriti tudi obseg zapestja.
  10. Obseg vratu je izključno le kontrolna mera.
  Ko vzamemo potrebne mere, si lahko naredimo kroj v navadni velikosti na papir. Tudi popis pletenega izdelka v revijah je opremljen s shemo kroja. Največkrat je narisana polovica kroja. Prenesemo ga na prepognjen papir in izrežemo. Ko papir raztegnemo, dobimo del v celoti - hrbet, rokav. Na kroj lahko vnesemo število petelj, vrst, dodajanja, snemanja, in tako dalje. Ti podatki nam delo olajšajo, ker nam ni treba gledati popisa.
  Na primeru puloverja z okroglim vratnim izrezom in klasično vstavljenimi rokavi bomo videli, kako lahko naredimo kroj. Mere so za velikost 38, zgornji obseg je 92 cm, cela dolžina 62 cm in polovico zgornjega obsega 46 cm ter izrežemo pravokotnik. Sedaj vnesemo še ostale mere. Višina ramen 2 cm, širina ramenskega šiva 10 cm, širina vratnega izreza 14 cm, globina vratnega izreza 8 cm (pri hrbtu 2 cm), višina rokavnega izreza 19 cm, širina rokavnega izreza 6 cm, širina patentnega roba 6 cm. Ob strani nam ostane še 35 cm do rokavnega izreza. Posamezne točke med seboj povežemo, naredimo okroglino za vratni in rokavni izrez ter kroj izrežemo.
  Za rokav polo papirja prav tako preganemo, označimo celotno dolžino 56 cm in širino 16 cm ter izrežemo pravokotnik - širina predstavlja polovico širine rokava. Nato označimo širino za sprednji rob 12 cm, višino sprednjega roba 6 cm, zgoraj označimo višino za rokavno okroglino 13 cm in od roba do začetka rokavne okrogline potegnemo črto. Nato narišemo rokavno okroglino, ki je spodaj bolj strma, na vrhu pa bolj ploska. Rokav izrežemo. Izrezane dele spnemo in pomerimo. Pri izdelavi kroja moramo vsekakor upoštevati odstopanja mer od normalnega kroja in jih vzeti v kroj.

  Če nam velikost kroja ne ustreza, ga lahko pomanjšamo ali povečamo. Če ga moramo povečati, sprednji ali zadnji del po sredini preganemo ter po dolgem in počez prerežemo. Dele položimo na nov preganjen papir, jih razmaknemo toliko, da dobimo prave dele, prerišemo in izrežemo. Po enakem postopku povečamo kroj rokava, ki mora biti cel in ne preganjen.
  Če želimo kroj pomanjšati, ga prečno in vzdolžno preganemo ter gube prelepimo. Pri spreminjanju kroja mislimo na to, da je polovica prednjega ali hrbtnega dela četrtina celotnega obsega in da z 0,5 cm pri vsakem delu celotni obseg povečamo ali zmanjšamo za 2 cm.

  Problem prevelikega ali premajhnega kroja lahko rešimo tudi računsko. Pulover, ki ga želimo plesti, je opisan za velikost 34 in 38. Mi potrebujemo popis za velikost 44.
  Ravnamo se po številu petelj za osnovni popis. Velikost 34 = 93 petelj, velikost
38 = 101 petlja. Razlika med obema velikostima je 8 petelj. Za velikost 42 to razliko prištejemo - 109 petelj in za velikost 44 prištejemo še polovico razlike, je 113 petelj.

Poskusni vzorec

  Pri vsakem pletenju je potrebno ugotoviti, iz koliko vrst in petelj dobimo določeno velikost. V nasprotnem primeru se nam lahko kljub skrbni izdelavi kroja zgodi, da z izdelkom ne bomo zadovoljni. Vsak popis velja le za pletilke in volno navedeno v začetku popisa. Zato moramo, preden začnemo plesti, naplesti poskusni vzorec z volno in pletilkami, ki jih bomo uporabljali pri pletenju modela. Prav tako moramo poskusni vzorec plesti v vzorcu modela. Poskusni vzorec naj bo po možnosti čim večji, ker se tako lahko natančneje ugotovi število petelj in vrst. Daljše vrste pletemo praviloma bolj trdo kot krajše. Poskusni kvadrat mora meriti najmanj 12 krat 12 cm. Svetujemo, da ga pustite ležati nekaj ur ali preko noči. Vzorec položimo pravokotno na mehko podlago, ga poravnamo (nikakor ga ne raztegujemo), lahko ga navlažimo, a to ni nujno, če bomo pletli s tanko volno in droben vzorec, lahko napletemo kvadrat 8 krat 8 cm. Elastičnih, patentnih vzorcev nikakor ne smemo likati. Zato pri poskusnem vzorcu - kvadratu - preštejemo petlje in vrste ter ga izmerimo. Rezultat primerjamo z navodili popisa. Če ugotovimo le manjše razlike, ki so nastale zaradi mehkejšega ali tršega pletenja, lahko te razlike izravnamo s pol številke tanjšimi ali debelejšimi pletilkami. Če je razlika med navodilom in poizkusnim kvadratom prevelika, moramo sami izračunati število vrst in petelj.
  V našem primeru smo v kvadratu 10 krat 10 cm dobili 28 vrst in 19 petelj. Za hrbet ali sprednji del širok 46 cm izračunamo število petelj takole: 19 delimo z 10 in dobimo 1,9 (število petelj na 1 cm), kar pomnožimo s 46 (širina hrbta) in dobimo 87 petelj za nasnutek. Ker smo delili 28 z 10 smo dobili 2,8 vrst na 1 cm. Po nasnutku pletemo 6 cm roba v patentnem vzorcu in 35 cm v osnovnem vzorcu. Rokavni izrez mora biti širok 6 cm. Zato zopet 1,9 pomnožimo in dobimo 11 petelj, ki jih poljubno snemamo za rokavni izrez. Na višini 60 cm začnemo oblikovati vratni izrez in krivino ramen. Vratni izrez mora biti širok 14 cm, torej pomnožimo 1,9 s 14 in dobili bomo 27 petelj. 19 sprednjih petelj zazankamo, nato snemamo še za vratno okroglino na obeh straneh enkrat dve in dvakrat eno petljo. Za ramena nam ostane 19 petelj. Te snemamo dvakrat 6 in enkrat 7 petelj.
  Sprednji del pletemo do višine 54 cm prav tako kot hrbet. Nato za vratni izrez zazankamo srednjih 15 petelj in na vsaki strani za vratno okroglino v vsaki drugi vrsti še enkrat 3, enkrat 2 in enkrat 1 petljo, nato pa še v vsaki 4. vrsti dvakrat po 1 petljo. V višini 60 cm zazankamo rame kot pri hrbtu.
  Rokav je spodaj širok 24 cm - 1,9 krat 24 je 46 petelj. Nasnujemo 46 cm in pletemo v patentnem vzorcu 6 cm. Preden rokav pričnemo krojiti v rokavno okroglino, moramo priti do širine 36 cm - 1,9 krat 36 je 68 petelj. Na obeh straneh rokava enakomerno dodajamo do 37 cm po 11 petelj. Sedaj pomnožimo 2,8 s 37 in dobimo 110 vrst. Dobljene vrste delimo z 11 = 10-krat. To pomeni, da na obeh straneh v vsaki 17. vrsti 11 krat dodamo po eno petljo. Rokavna okroglina je visoka 13 cm - 2,8 krat 13 = 16 vrst. Pod pazduho snemamo strmo z obeh strani. Najprej enkrat 3, enkrat 2 in 4 krat 1 petljo v vsaki 4. vrsti. Nadaljujemo z enakomernim snemanjem na obeh straneh, in snemamo še 7 krat 1 petljo v vsaki drugi vrsti. Nato rokav zaoblimo in snemamo v vsaki drugi vrsti z obeh strani 3 krat 2, dvakrat 3 in še enkrat 12 petelj.
  Na naslednjih straneh bomo napisali merske tabele za ženske, moške in otroke, ki naj vam služijo kot približna orientacija. Podane so tako imenovane normalne mere iz nemških revij.

Merske tabele

A) Mere za ženske

  Okrajšave (ki jih jaz tukaj ne bom uporabila): ob - obseg, d - dolžina, š - širina,
zap - zapestje.

  A1) Velikost: 36
  Obseg prsi: 84
  Obseg pasu: 60
  Obseg bokov: 89
  Dolžina hrbta: 57
  Dolžina rokava: 54
  Prednja dolžina: 43
  Širina hrbta: 35
  Dolžina krila: 59
  Širina rame: 13
  Obseg roke: 24
  Obseg zapestja: 16
  Obseg vratu: 34

  A2) Velikost: 38
  Obseg prsi: 87
  Obseg pasu: 64
  Obseg bokov: 92
  Dolžina hrbta: 58
  Dolžina rokava: 55
  Sprednja dolžina: 43
  Širina hrbta: 35
  Dolžina krila: 61
  Širina rame: 13
  Obseg roke: 25
  Obseg zapestja: 16
  Obseg vratu: 34

  A3) Velikost: 40
  Obseg prsi: 90
  Obseg pasu: 68
  Obseg bokov: 95
  Dolžina hrbta: 58
  Dolžina rokava: 55
  Sprednja dolžina: 43
  Širina hrbta: 36
  Dolžina krila: 61
  Širina rame: 13
  Obseg roke: 26
  Obseg zapestja: 16
  Obseg vratu: 35

  A4) Velikost: 42
  Obseg prsi: 93
  Obseg pasu: 72
  Obseg bokov: 98
  Dolžina hrbta: 59
  Dolžina rokava: 56
  Sprednja dolžina: 44
  Širina hrbta: 37
  Dolžina krila: 61
  Širina rame: 13
  Obseg roke: 28
  Obseg zapestja: 17
  Obseg vratu: 36

  A5) Velikost: 44
  Obseg prsi: 96
  Obseg pasu: 76
  Obseg bokov: 101
  Dolžina hrbta: 59
  Dolžina rokava: 56
  Sprednja dolžina: 45
  Širina hrbta: 39
  Dolžina krila: 63
  Širina rame: 14
  Obseg roke: 30
  Obseg zapestja: 18
  Obseg vratu: 37

  A6) Velikost: 46
  Obseg prsi: 99
  Obseg pasu: 80
  Obseg bokov: 104
  Dolžina hrbta: 60
  Dolžina rokava: 57
  Sprednja dolžina: 47
  Širina hrbta: 40
  Dolžina krila: 65
  Širina rame: 14
  Obseg roke: 34
  Obseg zapestja:18
  Obseg vratu: 38

  A7) Velikost: 48
  Obseg prsi: 102
  Obseg pasu: 84
  Obseg bokov: 107
  Dolžina hrbta: 60
  Dolžina rokava: 57
  Sprednja dolžina: 49
  Širina hrbta: 42
  Dolžina krila: 68
  Širina rame: 14
  Obseg roke: 36
  Obseg zapestja: 19
  Obseg vratu: 40

  A8) Velikost: 50
  Obseg prsi: 108
  Obseg pasu: 92
  Obseg bokov: 113
  Dolžina hrbta: 61
  Dolžina rokava: 58
  Sprednja dolžina: 50
  Širina hrbta: 43
  Dolžina krila: 70
  Širina rame: 14
  Obseg roke: 38
  Obseg zapestja: 19
  Obseg vratu: 41

  A9) Velikost: 52
  Obseg prsi: 114
  Obseg pasu: 100
  Obseg bokov: 119
  Dolžina hrbta: 61
  Dolžina rokava: 58
  Sprednja dolžina: 52
  Širina hrbta: 44
  Dolžina krila: 70
  Širina rame: 14
  Obseg roke: 39
  Obseg zapestja: 20
  Obseg vratu: 42

B) Mere za moške

  Okrajšave: ob zg - obseg zgoraj, str d hlač - stranska dolžina hlač.

  B1) Velikost: 44
  Obseg zgoraj: 90
  Obseg pasu: 80
  Obseg bokov: 98
  Sprednja dolžina: 48
  Dolžina hrbta: 45
  Širina hrbta: 42
  Stranska dolžina hlač: 97
  Dolžina rokava: 60
  Obseg vratu: 38

  B2) Velikost: 46
  Obseg zgoraj: 95
  Obseg pasu: 84
  Obseg bokov: 102
  Sprednja dolžina: 49
  Dolžina hrbta: 46
  Širina hrbta: 43
  Stranska dolžina hlač: 99
  Dolžina rokava: 63
  Obseg vratu: 39

  B3) Velikost: 48
  Obseg zgoraj: 100
  Obseg pasu: 88
  Obseg bokov: 106
  Sprednja dolžina: 50
  Dolžina hrbta: 47
  Širina hrbta: 44
  Stranska dolžina hlač: 102
  Dolžina rokava: 62
  Obseg vratu: 40

  B4) Velikost: 50
  Obseg zgoraj: 105
  Obseg pasu: 94
  Obseg bokov: 111
  Sprednja dolžina: 51
  Dolžina hrbta: 48
  Širina hrbta: 45
  Stranska dolžina hlač: 104
  Dolžina rokava: 63
  Obseg vratu: 43

  B5) Velikost: 52
  Obseg zgoraj: 110
  Obseg pasu: 100
  Obseg bokov: 116
  Sprednja dolžina: 52
  Dolžina hrbta: 49
  Širina hrbta: 46
  Stranska dolžina hlač: 105
  Dolžina rokava: 64
  Obseg vratu: 42

  B6) Velikost: 54
  Obseg zgoraj: 115
  Obseg pasu: 105
  Obseg bokov: 120
  Sprednja dolžina: 53
  Dolžina hrbta: 50
  Širina hrbta: 47
  Stranska dolžina hlač: 106
  Dolžina rokava: 65
  Obseg vratu: 43

  B7) Velikost: 56
  Obseg zgoraj: 120
  Obseg pasu: 110
  Obseg bokov: 124
  Sprednja dolžina: 53
  Dolžina hrbta: 50
  Širina hrbta: 48
  Stranska dolžina hlač: 106
  Dolžina rokava: 66
  Obseg vratu: 44

C) Mere za otroke

  Okrajšave: ob zg - obseg zgoraj, d - dolžina, str d hlač - stranska dolžina hlač.

  C1) starost: 1
  Obseg zgoraj: 54
  Obseg pasu: 54
  Obseg boki: 58
  Sprednja dolžina: 20
  Dolžina hrbta: 19
  Dolžina krila: 18
  Stranska dolžina hlač: 44
  Dolžina rokava: 25
  Obseg vratu: 25

  C2) starost: 2
  Obseg zgoraj: 56
  Obseg pasu: 56
  Obseg boki: 60
  Sprednja dolžina: 22
  Dolžina hrbta: 21
  Dolžina krila: 20
  Stranska dolžina hlač: 48
  Dolžina rokava: 29
  Obseg vratu: 26

  C3) starost: 3
  Obseg zgoraj: 58
  Obseg pasu: 57
  Obseg boki: 62
  Sprednja dolžina: 24
  Dolžina hrbta: 23
  Dolžina krila: 22
  Stranska dolžina hlač: 53
  Dolžina rokava: 33
  Obseg vratu: 27

  C4) starost: 4
  Obseg zgoraj: 60
  Obseg pasu: 58
  Obseg boki: 64
  Sprednja dolžina: 27
  Dolžina hrbta: 25
  Dolžina krila: 24
  Stranska dolžina hlač: 57
  Dolžina rokava: 36
  Obseg vratu: 28

  C5) starost: 5
  Obseg zgoraj: 62
  Obseg pasu: 59
  Obseg boki: 66
  Sprednja dolžina: 28
  Dolžina hrbta: 26
  Dolžina krila: 26
  Stranska dolžina hlač: 62
  Dolžina rokava: 39
  Obseg vratu: 28

  C6) starost: 6
  Obseg zgoraj: 64
  Obseg pasu: 60
  Obseg boki: 68
  Sprednja dolžina:30 
  Dolžina hrbta: 28
  Dolžina krila: 28
  Stranska dolžina hlač: 67
  Dolžina rokava: 41
  Obseg vratu: 29

  C7) starost: 7
  Obseg zgoraj: 66
  Obseg pasu: 61
  Obseg boki: 70
  Sprednja dolžina:31 
  Dolžina hrbta: 29
  Dolžina krila: 30
  Stranska dolžina hlač: 70
  Dolžina rokava: 43
  Obseg vratu: 29

  C8) starost: 8
  Obseg zgoraj: 68
  Obseg pasu: 62
  Obseg boki: 72
  Sprednja dolžina: 33
  Dolžina hrbta: 31
  Dolžina krila: 32
  Stranska dolžina hlač: 74
  Dolžina rokava: 45
  Obseg vratu: 30

  C9) starost: 9
  Obseg zgoraj: 70
  Obseg pasu: 63
  Obseg boki: 74
  Sprednja dolžina: 34
  Dolžina hrbta: 32
  Dolžina krila: 34
  Stranska dolžina hlač: 77
  Dolžina rokava: 47
  Obseg vratu: 30

  C10) starost: 10
  Obseg zgoraj: 72
  Obseg pasu: 64
  Obseg boki: 76
  Sprednja dolžina: 36
  Dolžina hrbta: 34
  Dolžina krila: 37
  Stranska dolžina hlač: 80
  Dolžina rokava: 49
  Obseg vratu: 31

  C11) starost: 11
  Obseg zgoraj: 74
  Obseg pasu: 65
  Obseg boki: 78
  Sprednja dolžina: 37
  Dolžina hrbta: 35
  Dolžina krila: 40
  Stranska dolžina hlač: 83
  Dolžina rokava: 51
  Obseg vratu: 32

  C12) starost: 12
  Obseg zgoraj: 76
  Obseg pasu: 65
  Obseg boki: 81
  Sprednja dolžina: 39
  Dolžina hrbta: 36
  Dolžina krila: 43
  Stranska dolžina hlač: 87
  Dolžina rokava: 52
  Obseg vratu: 32

  C13) starost: 13
  Obseg zgoraj: 78
  Obseg pasu: 66
  Obseg boki: 84
  Sprednja dolžina: 40
  Dolžina hrbta: 37
  Dolžina krila: 46
  Stranska dolžina hlač: 87
  Dolžina rokava: 53
  Obseg vratu: 32

  C14) starost:14 
  Obseg zgoraj: 80
  Obseg pasu: 66
  Obseg boki: 88
  Sprednja dolžina: 42
  Dolžina hrbta: 39
  Dolžina krila: 49
  Stranska dolžina hlač: 92
  Dolžina rokava: 54
  Obseg vratu: 33

  C15) starost: 15
  Obseg zgoraj: 82
  Obseg pasu: 66
  Obseg boki: 90
  Sprednja dolžina: 43
  Dolžina hrbta: 40
  Dolžina krila: 52
  Stranska dolžina hlač: 94
  Dolžina rokava: 55
  Obseg vratu: 33

Čopi, pomponi (= cofi), rese, vrvice

  Čop: Za čop volno navijemo prek kartona do želene debeline čopa. Nato na zgornjem robu niti zvežemo in karton izvlečemo. V primerni razdalji od zgornjega roba čop trdo ovijemo in nit všijemo. Nazadnje prerežemo še niti na spodnjem robu in dokončno oblikujemo čop.

  Pompon (= cof): Iz kartona izrežemo dva kolobarja, katerih velikost je odvisna od velikosti cofa. Nato ju položimo skupaj in ovijemo z volno. Nit ovijamo čimbolj enakomerno. Na koncu ovijamo nit s šivanko, ker moramo povsem zapolniti kolobarja. Nato s škarjami prerežemo niti ob obodu kolobarjev in hkrati čvrsto zavežemo nit med obema kolobarjema. Kartona izvlečemo in cof še malo obrežemo s škarjami, če je potrebno.

  Zvita vrvica: Vzamemo približno trikrat daljšo nit od želene vrvice - dolžine. Nit na obeh koncih zavozlamo. En konec niti obtežimo ali ga kam zataknemo, v vozel na drugem koncu pa vtaknemo pletilko. Potem jo vrtimo v eno smer toliko časa, da nit dobro zvijemo. Med zvijanjem naj teče nit skozi rahlo stisnjeno levo pest. Zvito nit nato preganemo na pol in primemo oba konca v eno roko. V sredino vrvice obesimo škarje. Vrvica se prične zvijati v nasprotno smer. Pri tem moramo z eno roko voditi vrtenje škarij, da se vrtijo enakomerno. Dobili smo zvito vrvico. Konca vrvice zavozlamo. Postopek lahko poenostavimo, če že dovolj zvito nit preganemo na pol in pustimo, da se sama zvije. Le malo jo moramo spremljati z roko, Da se ne zavozla.

  Spletena vrvica: Zanjo potrebujemo 3 debelejše volnene niti v 2-kratni dolžini vrvice. Na enem koncu jih zavozlamo in pletemo kot običajno kito.

  Dvojno spletena vrvica: Za to vrvico potrebujemo 4 volnene niti v 2 kratni dolžini vrvice. Označili jih bomo z a, b, c in d. Niti zavozlamo in pritrdimo na žebelj ali kavelj. Nato spletamo. Začnemo z leve strani. Prvič nit a prenesemo čez drugič b, tretjič c pa prenesemo pod četrtič d in nad prvič a. Niti bomo spletali sedaj v naslednjem zaporedju od leve proti desni: b, c, a, d. Nato pletemo prvo čez drugo, tretjo pod četrto in nad prvo in tako dalje.

  Vozlana vrvica: Pripravimo si 8 krat tako dolg konec niti, kot naj bo dolga vrvica.  Preganemo jo na polovico in na pregibu naredimo zanko s kazalcem leve roke in drugo zanko s kazalcem desne roke. Desno zanko prevlečemo skozi levo, jo zajamemo s kazalcem desne roke in zategnemo nit leve zanke. Na levi niti naredimo z levim kazalcem novo zanko, ki jo od spredaj prevlečemo skozi desno zanko. Z levim kazalcem zajamemo zanko in zategnemo nit desne zanke. Tako vozlamo dalje menjaje z levim in desnim kazalcem ter tvorimo novo zanko na niti, ki jo zategujemo. Da se nam vrvica ne para, potegnemo skozi zadnjo zanko nit, in zategnemo.

  Zazankane rese: Vzamemo 2 krat tako dolgo nit, kot želimo, da so dolge rese. Najenostavneje je, če nit navijemo okrog ravno prav velikega kartona in potem na enem koncu prerežemo. Nato vzamemo 4 ali več niti skupaj in jih preganemo na pol. Ob pregibu jih zajamemo s kvačko in prevlečemo skozi rob izdelka. Nato jih zazankamo in kasneje izravnamo s škarjami.

  Vozlane rese: Niti za rese narežemo, kot smo opisali zgoraj. Vzamemo nekaj niti skupaj in jih potegnemo s kvačko skozi izdelek ter zavežemo v vozel. Nato jih po potrebi izravnamo s škarjami.

Nasveti

  Ojačane pete in komolci: Pete pri nogavicah in puloverji se najbolj obrabijo. Zato jih lahko pletemo z dvojno nitjo ali dodamo bombažasto nit iste barve. Tako bodo bolj trpežni.

  Staro pravilo, da moramo plesti le z volne iste debeline in kvalitete, drži le še v primeru klasičnih pletenin. Sedaj poizkusimo lahko tudi drugače. V barvne in pletene vzorce sestavljamo niti različnega videza, različnih otipov in kvalitet: gladko prejo kombiniramo s kosmateno, moher z običajno volno, svetleče niti z nesvetlečimi, svilo z lanom, volno z usnjenimi trakovi in tako dalje. Niti različnih kvalitet lahko tudi učinkovito kombiniramo med seboj v enotno delavno nit.

  Vse vidne robove skrbno izdelamo na licu in na narobni strani pletenine. Namesto običajnih enojnih obrob, ki jih naknadno pripletemo iz na novo nabranih petelj stranskih robov, spletemo raje dvojne obrobe. Med preganjeni plasti posebej spletene obrobe zajamemo rob pletenine, jo začasno pripnemo ter nato s stičnim vbodom prišijemo. Najprej na narobni strani in nato še na licu pletenine.

  Pletenino iz moherja in angore skosmatimo in osvežimo tako, da med pletenjem posedle dlake navlažimo z mešanico vode in kisa, ki jo damo v razpršilec. Nato jo s tršo ščetko skrtačimo v vseh smereh. Najprej prečno v obeh smereh in nato še po dolžini.

  Kose pletenine nevidno spojimo s peteljnim vbodom. Na ramenih petelj posameznih delov, ki jih nameravamo spojiti, v zadnji vrsti ne zazankamo, temveč jih preložimo na pomožno pletilko. Nato petljo za petljo sešijemo s peteljnim vbodom tako, da v barvi in vbodu brez vidne prekinitve nadaljujemo in povežemo vzorec obeh spojenih delov.

  Če pletemo z debelejšimi pletilkami, delo hitreje napreduje. Z eno samo debelejšo nitjo pa pletemo le v primeru, če želimo poudariti zanimivo vzorčno strukturo. Vezava bo rahla, če pletemo z debelejšimi pletilkami, kot je označeno na etiketi klobčiča. Pri običajni vezavi pa bo pletenje enostavnejše in petlje bolj "polne", če pletemo s spletom tanjših niti.

  Pri reliefnih in prožnih vzorcih ter pri vseh rahlih vezavah je priporočljivo, da s preračunavanjem petelj poskusnega vzorca počakamo, da se napete petlje uležejo.  Sicer moramo računati s precejšnjim odstopanjem pri merjenju.

  Po načinu dvojnih obrob lahko vstavimo tudi naknadno spletene dele, na primer: ovratnik ob vratni izrez. Namesto zaključka spletemo (ovratnik) dvojni rob. Plesti smo začeli na gornjem robu ovratnika. Število petelj zadnje vrste podvojimo tako, da vsako petljo na delavni pletilki popletemo dvakrat z delavno nitjo in delavno pletilko ter hkrati še s pomožno nitjo in pomožno pletilko. Obe plasti spletemo ločeno do poljubne širine obrobe. Nato ju prišijemo na lice in na narobno stran pletenine.

  Pri že dokončanih pleteninah šive ramen in ovratnih izrezov popletemo z narobne strani z nekaj vrstami v vzorcu obrob. Lahko naredimo par vrst v dvojnem cevastem robu. Le-ta lično prekrije izdelavo šivov. Ramenske šive poprej ojačamo s šiviljskimi trakovi, da se pletenina ne razvleče. Tudi pri rahlejši vezavi obdrži s pomočjo trakov prvotno obliko; rame se ne povesijo. Za vsako ramo odrežemo šiviljski trak v dejanski širini rame in ga z bucikami pritrdimo na konceh obeh ram. Nato ga z drobnimi vbodi po vsej pletenini prišijemo.

Iz starega novo

  Model, ki je zastarel, ali od nošenja že poškodovan, lahko sparamo in volno uporabimo za kaj drugega. Seveda, če je še uporabna in se ni že preveč spolstila. Oblačilo postopoma sparamo in volno na lahko navijemo na primeren obešalnik.  Nato jo povežemo in operemo. Oprano volno držimo nad posodo z vrelo vodo, da se v sopari poravna. Nato jo posušimo in zvijemo v klobčiče.

  Kako pletenino podaljšamo: V vsak pleten izdelek vložimo veliko truda in časa. Zato je prav, da ga znamo tudi popraviti, če je to potrebno. Otroške pletenine lahko povečamo tako, da rastejo z otrokom. Pri odraslih lahko pletenino po potrebi podaljšamo ali skrajšamo. Pletenina bo kot nova, če ji dopletemo nove rokave ali oguljene rokavne obrobe nadomestimo z novimi. Če pletene dele spojimo s kvačko ali sešijemo z drugo barvno nitjo, pri paranju šivov nimamo težav. Ne glede na to, ali želimo pletenino podaljšati, skrajšati ali kako drugače popraviti, je postopek vedno enak. Pletenja v nobenem primeru ne smemo enostavno prerezati. Najprej označimo vrsto, ki jo želimo sparati. Nato potegnemo petljo, naredimo zanko in jo prerežemo. Pletenje narahlo povlečemo narazen in dobimo petlje. Najbolje je, če nabiramo petlje sproti. Zelo moramo paziti, da petelj ne raztegujemo. Zato je bolje, da imamo čim krajšo nit - sproti jo krajšamo. Ko pridemo do konca vrste in imamo nabrane vse petlje, lahko dopletemo poljubno širok del. Tako popravljamo gladko pletenje. Pri zahtevnejšem vzorcu petlje zelo težko naberemo na pletilke.

  Pulover z dolgimi rokavi lahko spremenimo v brezrokavnik, če mu odparamo rokave in dopletemo patente. Pletenine lahko osvežimo z mehkim usnjem ali blagom.  Našijemo sedelce namesto gumbov, všijemo usnjene trakove za zavezovanje.  Spolsteno pletenino lahko polepšamo tako, da še mokro preščetkamo z grobo krtačo - vozličev nikoli ne trgamo.

Likanje pletenin

  Preden pletene dele oblačil sešijemo, jih prelikamo, še bolje rečeno, preparimo. Še prej na narobni strani pošijemo proste niti. Del pletenine nato razprostremo po kroju iz papirja, ki leži na ne premehki ravni podlagi, vleči ga ne smemo; le z bucikami ga na gosto prepnemo po podlagi. Narobna stran pletenega dela naj bo zgoraj. Rebrasto pletenega roba ne smemo premočno raztegovati. Delov pletenin z reliefnimi vzorci - kitami, patentnimi vzorci in podobno, ne preparimo, ker bi izgubili prožnost.  Tudi pletenin iz moherja in sintetičnih vlaken ne parimo. Te samo napnemo, jih prekrijemo z vlažno krpo, potolčemo in pustimo, da se povsem posuše.
  Ko imamo pletene dele, ki jih lahko preparimo, natančno napete po kroju in pripete z bucikami, preko njih položimo vlažno krpo in z likalnikom le rahlo drsimo preko njih. Nato jih pustimo, da se povsem posuše. Ko so suhi, poberemo bucike z njih in jih sešijemo.

Kako pletene dele sešijemo

  Posamezne pletene dele lahko spojimo s pletilkami ali kvačko ali jih sešijemo s šivanko. Šivanka, ki jo uporabljamo za šivanje pletenin, mora imeti topo konico in podaljšano ter razširjeno uho. Njena debelina naj bo primerna debelini pletilk. Pri šivanju pazimo, da niti ne cepimo. Če je volna, s katero šivamo, zelo debela, jo razpolovimo in šivamo samo s polovično nitjo. Prav je, da v nit, s katero šivamo robove, vdelamo vozliček v kontrastni barvi. Če bomo pletenino kdaj parali, bomo potegnili za vozliček in na tem mestu volno prerezali. Tako ne bomo prerezali napačne niti.
  Kadar je v popisu naveden vrstni red šivanja posameznih delov, ga upoštevajmo. Posebno lepo moramo izdelati šive na mestih, ki so zelo vidna - raglan ali žepi. Če so posamezni deli pleteni v zelo izrazitem vzorcu, moramo s šivanjem doseči, da se vzorci ujemajo. Tudi robovi, če so pleteni iz samih desnih, v riževem ali kockastem vzorcu, morajo biti sešiti tako, da se vzorec obeh delov ujema.

  Ometica: Z ometico šivamo dele, pri katerih smo pletli krajne petlje kot verižico. Dele pletenja položimo lice na lice in šivamo na hrbtni strani tako, da zajamemo oba člena verižice na obeh delih pletenine. Nit primerno zategujemo.

  Tapetniški vbod: S tapetniškim vbodom šivamo dele, ki smo jih pletli v gladkem desnem vzorcu. Ta vbod šivamo na licu pletenja. Dela položimo z robovi vzporedno in šivamo z desne proti levi tako, da zajamemo s šivanko dve prečni niti, ki tečeta za krajno petljo na enem delu in nit potegnemo. Nato zajamemo in prevlečemo tudi prečne niti na drugem delu. To ponavljamo do konca šiva. Ta šiv je skoro neviden.  Pri vozličastem robu vbadamo šivanko menjaje v vozliček enega in drugega dela. Nit primerno zategujemo.

  Peteljni vbod: Vbod je enak desni petlji. Uporabljamo ga predvsem pri spajanju dveh delov, pri katerih zank nismo zazankali. Obe pletilki z nezazankanimi petljami položimo drugo ob drugo. Šivamo na licu v smeri od desne proti levi. Najprej vbodemo od zadaj v prvo petljo na spodnji pletilki, ki jo nato spustimo s pletilke, enako zajamemo petljo z druge pletilke, ki jo tudi spustimo s pletilke. Sedaj vbodemo od spredaj nazaj v že sneto petljo s prve pletilke in nato zajamemo od zadaj naprej še petljo na spodnji pletilki. Nato enako v spuščeno petljo gornje pletilke in petljo na gornji pletilki. Postopek ponavljamo tako, da zajamemo po dve petlji (eno prejšnjo in eno novo), menjaje s spodnje in zgornje pletilke. Na modernih pleteninah z ravnimi robovi lahko skoraj vse dele sešijemo s peteljnim vbodom. Ramena in rokave pustimo kar nezazankane, da jih lahko sešijemo kar s pletilke. Rokava prišijemo tako, da na rokav zajamemo nezazankane petlje, ob rokavnem izrezu pa prečne niti ob krajnih petljah.

  Zadnji ali stični vbod: Pletena dela položimo enega na drugega z licem na lice in ju z bucikami spnemo. Šivamo od desne proti levi. Najprej naredimo kratek šiv okoli roba, nato vbodemo od zadaj navzgor v razdalji petlje, potegnemo nit in (vbodemo nazaj za eno petljo za izhodiščem niti in izbodemo za eno petljo naprej od izhodišča niti. Šivanko z nitjo izvlečemo.) Kar je med oklepajema ponavljamo. Nit ravno prav zategujemo. Ta šiv s pridom uporabljamo takrat, kadar hočemo sešiti dela, ki nista čisto enako dolga. Pri ženskih puloverjih ali jopah lahko spletemo sprednji del za centimeter ali dva daljši od zadnjega (namesto všitka). Pod rokavnim izrezom v višini prsi sprednji del malo naberemo, da izravnamo dolžino obeh delov in dela sešijemo z zadnjim vbodom. Pred šivanjem robove spnemo s predšivom.

  Če hočemo pletene dele sešiti s kvačko, posamezne dele najprej obkvačkamo z gostimi petljami. Nato oba dela povežemo z narobno stranjo skupaj ter s kvačko vbadamo v kvačkani petlji, zajamemo delavno nit in jo prevlečemo skozi.
  Posameznih pletenih delov nam pred spajanjem s kvačko ni treba najprej obkvačkati, če med pletenjem pletemo verižno krajno petljo. Oba dela položimo lice na lice. S kvačko vbodemo v krajni petlji obeh delov in zajamemo delavno nit, jo prevlečemo skozi, še enkrat zajamemo delavno nit in jo prevlečemo skozi obe zanki.  Tako nadaljujemo do konca vrste, ko nit odrežemo in prevlečemo skozi zadnjo petljo.  Tak šiv je zelo prožen.

  Delov, ki jih hočemo spojiti s pletilkami, ne zazankamo. Položimo ju lice na lice tako, da ležita pletilki vzporedno. Torej pletemo na hrbtni strani. Z desno pletilko vbodemo najprej v petljo na prvi pletilki in nato še v petljo na drugi pletilki. Enako pletemo še drugi dve petlji z obeh pletilk. Pravkar dobljeno petljo prevlečemo skozi prejšnjo petljo na desni pletilki. Postopek ponavljamo do konca vrste.
  Pri vzorcih, ki so še posebej raztegljivi, je potrebno stranske in ramenske šive še posebej utrditi s trakom. Tako bomo dosegli, da bo pletenina obdržala boljšo obliko.  Trak prišijemo s cik-cak vbodom.

  Povezava blaga s pleteninami: Pri tej povezavi moramo paziti na več stvari. Kadar kombiniramo blago in volno različnih kvalitet na primer pleten ovratnik iz ovčje volne z bombažno jakno, se moramo odločiti za povezavo s šivom, ker različni materiali zahtevajo tudi različno nego. Tako prišite dele pred pranjem odparamo in jih kasneje zopet prišijemo. Pri materialih iste kvalitete dele pripletemo. Pri blagu, kjer naberemo petlje s kvačko, moramo paziti, da so presledki med posameznimi petljami enakomerni. Vsako petljo, ki jo dobimo, damo takoj na pletilko.

  Vstavljanje - vpeljevanje elastike v pletenine: Tanko okroglo elastiko vpeljemo na narobni strani pletenine skozi desne petlje v vsako tretjo ali četrto vrsto ali petljo.  Široko elastiko na narobni strani prišijemo tako, da se šivalna nit za elastiko križa.
  Že nekaj let lahko kupimo okroglo elastiko različnih barv in debelin. Tako elastiko kar vpeljemo v rob skupaj z delavno nitjo.

  Vstavljanje zadrge v pletenino: V pletenino bomo lepo in plosko vstavili zadrgo, če smo krajne petlje pletli z vozličastim robom. Ta rob obkvačkamo z vrsto polgostih ali gostih petelj, da bo bolj čvrst in napet. Če smo pletli dve ali tri petlje ob robu desno na licu in na narobni strani, nam roba ni treba obkvačkati. Pri všivanju zadrge pazimo, da ne prekrijemo zob zadrge in da zadrge ne všijemo niti preohlapno niti prenapeto.  Najlaže in najlepše bomo vstavili zadrgo, če položimo dela gladko na mizo in zadrgo najprej pripnemo s predšivom. Šele ko smo jo neoporečno pritrdili s predšivom, jo všijemo s stičnim vbodom.. Šivamo tik ob robu pletenja in vedno od zgoraj navzdol. Zadrgo, ki se spodaj odpira, šivamo zapeto, da se oba dela ujemata.

Nega pletenin

  Pri negi pletenin moramo poznati osnovna pravila in upoštevati navodila, ki so navedena na etiketi preje s simboli:
  Pletenine iz volnene preje peremo ročno, v večji količini vode s posebnim sredstvom za volno. Pri pranju oblačilo le mehko stiskamo. Volna ne prenese mehaničnega drgnjenja, ker se zaradi luskaste površine volnena vlakna med seboj sprimejo, zaradi česar se pletenina spolsti. Nekatere volnene preje so predhodno industrijsko obdelane proti polstenju. To je na etiketi označeno z oznako "super wash". Barvane pletenine pred pranjem na najmanj opaznem mestu preizkusimo, če ne puščajo barv. Ti izdelki ne prenesejo namakanja. Operemo jih na hitro. Sušimo jih na pivniku ali starih plenicah - za vsak primer. Pletenine po pranju ne ožemamo, temveč le rahlo iztisnemo vodo. Nato jo poravnamo na brisačo, z brisačo vred ovijemo in pustimo, da brisača popije čim več vode. Pletenino nato sušimo poravnano na suhi brisači.  Volnenih izdelkov nikoli ne sušimo obešenih ali v bližini toplotnih virov, ker se pod vplivom toplote krčijo. Tudi na soncu jih ne sušimo, ker se vlakna poškodujejo, porumenijo.

  Pomen oznak na etiketi
  Krog v kvadratu: strojno sušenje.
  Polkrog ob zgornji stranici kvadrata: sušenje na vrvici.
  Tri navpične črte v kvadratu: sušenje na vrvici brez ožemanja.
  Vodoravna črta v kvadratu: sušenje na ravni podlagi.

  Sintetika je za pranje in ožemanje manj občutljiva in se hitro suši. Izdelke iz 100% sintetične preje peremo strojno. Pri mešanicah z volno se držimo navodil na etiketi.  Temperature ročnega oziroma strojnega pranja so označene s standardnimi oznakami. Narisana kad z vodo in vpisano temperaturo pomeni, da je dovoljeno pranje pri označeni temperaturi. Strojno pranje dovoljuje narisan pralni stroj, ki ga navadno spremlja oznaka "super wash". Če je v kadi vrisana roka, Je priporočljivo le ročno pranje. Prečrtana kad pomeni, da pletenine ne smemo prati. Dovoljeno je le kemično čiščenje. Osnovni nasvet pri negi je: Izdelke peremo takrat, ko še niso preveč umazani! Močno vezane umazanije nikoli več ne bomo popolnoma odstranili, ker se v prejo "zažre".

  Likanje: Pletenin ne likamo. Po potrebi jih le parimo pod vlažno krpo iz bombaža. Z likalnikom ne pritiskamo, po površini le rahlo drsimo.

  Oznake za likanje na etiketah so:
  Likalnik s tremi pikami: dovoljeno likanje pri 200 stopinjah C.
  Likalnik z dvema pikama: dovoljeno likanje pri 150 stopinjah C.
  Likalnik z eno piko: dovoljeno likanje pri 120 stopinjah C.
  Prečrtan likalnik: likanje ni dovoljeno.

  Beljenje: tekstilne izdelke v splošnem doma le redko belimo. Na etiketah prej za ročno pranje običajno najdemo simbol, ki beljenje prepoveduje.
  Trikotnik s polkrogom in črtico: beljenje dovoljuje.
  Prečrtan trikotnik: beljenje ni dovoljeno.

  Kemično čiščenje: Priporočljivo je zlasti pri večjih izdelkih, ki bi po ročnem pranju zaradi teže spremenili obliko. Kemično čistimo tudi vse tiste izdelke, pri katerih smo v dvomih glede obstojnosti barv.

  Oznake za kemično čiščenje na etiketah pomenijo:
  A v krogu: splošna in navadna topila.
  P v krogu: perkloretilen ali bencin.
  F v krogu: bencin.
  Prečrtan krog: kemično čiščenje ni dovoljeno.