RAZISKAVA 
JAVNEGA MNENJA O
INVALIDSKIH IN HUMANITARNIH ORGANIZACIJAH
(in primerjava z majem 2010)
 (Naročnik: Fundacija FIHO)

Ljubljana, oktober 2010

									Agencija GIEDON,
									Dunajska cesta 158
									1000 Ljubljana

									
						        Jože Biščak,
							         direktor 

         						         Maša Dobrina,
							         obdelava in analitika

V Ljubljani, 12. oktober 2010

K   a   z   a   l   o

I. I z h o d i š č a  ...................................................................	04

II. Glavne ugotovitve s komentarjem   .........................................	05

1. Uvod ...............................................................................	09

2. Sociodemografski podatki ankete ...........................................	11

3. Invalidske organizacije  .......................................................	13
    3.1. Poznavanje invalidov .....................................................	14
    3.2. Zadovoljstvo nad odnosom do invalidov ................................	15
    3.3. Poznavanje invalidskih organizacij ......................................	17

4. Humanitarne organizacije  ....................................................	19
    4.1. Poznavanje humanitarcev ................................................	20
    4.2. Zadovoljstvo nad odnosom do humanitarnih organizacij..............	21
    4.3. Poznavanje humanitarnih organizacij ...................................	23

5. Financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij ....................	25
    5.1. Poznavanje financiranja invalidskih in humanitarnih organizacij....	26
    5.2. Financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij .................	28
    5.3. Nadzor nad porabo sredstev................................................	31

6. Priloge ..............................................................................	32
    6.1. Tabelarni prikaz ...............................................................	33
    6.2. Vprašalnik  .....................................................................	44

I.  I z h o d i š č a  

I.a IZHODIŠČA
Fundacija FIHO je maja 2010 izvedla javnomnenjsko raziskavo o poznavanju invalidskih in humanitarnih organizacij. Jeseni se je odločila, da raziskavo ponovi, zato je bil uporabljen enak vprašalnik, saj je fundacija tako dobila polletno primerjavo rezultatov. Raziskava je bila razdeljena na tri dele: v prvem so anketiranci odgovarjali na vprašanja o invalidih, v drugem na vprašanja o humanitarnih organizacijah, v tretjem pa o financiranju invalidskih in humanitarnih organizacij ter kakšno bi moralo biti njihovo financiranje v prihodnosti. 

I.b CILJ RAZISKAVE
•	 ugotoviti prepoznavnost humanitarnih in invalidskih organizacij,
•	 ugotoviti odnos širše javnosti do invalidskih in humanitarnih oragnizacij,
•	 ugotoviti, ali širša javnost ve, da se z delom denarja od iger na srečo financirajo invalidske in humanitarne organizacije,  
•	 ugotoviti, ali se širša javnost strinja s takim financiranjem,
•	 ugotoviti razpoloženje širše javnosti do financiranja invalidskih in humanitarnih organizacij,
•	 ugotoviti razpoloženje (širše javnosti, kako naj bi v prihodnje potekalo financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij,
•	primerjati rezultate z raziskavo, ki je bila opravljena maja 2010.

II. G l a v n e   u g o t o v i t v e   s   k o m e n t a r j e m

Fundacija za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij (FIHO) kontinuirano izvaja javnomnenjske raziskave na različnih področij delovanja same fundacije kot tudi iger na srečo. Maja 2010 se je odločila, da izvede raziskavo o poznavanju delovanja invalidskih in humanitarnih organizacij, sami prepoznavnosti teh organizacij v javnosti in financiranju teh organizacij v prihodnosti, septembra 2010 pa je to raziskavo ponovila in opravljena je bila tudi primerjava rezultatov obeh raziskav.
Splošna ugotovitev ostaja, da je javno mnenje naklonjeno invalidskim in humanitarnim organizacijam, težava pa je predvsem v prepoznavnosti invalidskih organizacij, medtem ko javnost humanitarne organizacije bolj pozna (resda pa predvsem Rdeči križ in Karitas, ki po prepoznavnosti še posebej izstopata).  

1.	Invalidske organizacije

a.	Skoraj vsak peti anketiranec je odgovoril, da pozna nekoga (bližnjega, znanca ali prijatelja), ki ima status invalida. Največ teh prihaja iz Zasavske, Koroške in Gorenjske regije. Sicer je 71 odstotkov anketirancev odgovorilo, da ne poznajo nikogar, ki bi imel status invalida. V primerjavi z raziskavo maja 2010 se je delež tistih, ki so odgovorili, da poznajo koga, ki bi imel status invalida, povečal za 1,1 odstotne točke.
b.	Pri ocenjevanju invalidskih organizacij s strani posameznih javnosti so anketiranci kot najboljši ocenili odnos bližnjih, znancev ali prijateljev do invalidov (povprečna ocena 3,37), čeprav se je ta ocena v primerjavi z majem 2010 znižala za 0,03 točke. Najslabše je bil ocenjen odnos samih invalidskih organizacij do invalidov s povprečno oceno 2,34, vendar se je ocena glede na predhodno raziskavo povečala za 0,31 točke.
c.	Toda rezultati se nekoliko spremenijo, če upoštevamo poznanstvo invalidov oziroma če ima status invalida sam anketiranec. Tisti anketiranci, ki so odgovorili, da imajo sami status invalida, zelo pozitivno ocenjujejo odnos invalidskih organizacij do invalidov (povprečna oceni 3,55, kar je za 0,11 točke več kot maja 2010),  tisti, ki pa ne poznajo nikogar, ki bi imel status invalida, ta odnos ocenjujejo zelo slabo (povprečna ocena 1,67, kar je za 0,33 točke manj kot maja 2010). Tisti, ki ne poznajo nikogar, ki bi imel status invalida, pozitivno ocenjujejo odnos države do invalidov (povprečna ocena 3,68, kar je 0,13 točke več kot po spomladanski raziskavi), nasprotno pa tisti, ki imajo sami status invalida oziroma ga ima njegov bližnji, prijatelj ali znanec status invalida, negativno ocenjujejo odnos države do invalidov (povprečni oceni 1,22, kar je 0,16 točke manj kot maja, oziroma 2,02, kar je 0,3 točke manj kot maja). 
d.	Anketiranci so našteli 16 različnih invalidskih organizacij ali društev (eno manj kot maja 2010), največkrat pa so navedli zvezo ali društvo slepih in slabovidnih (maja 2010 največkrat društvo ali zvezo gluhih in naglušnih), društvo ali zvezo gluhih in naglušnih, zvezo ali društvo paraplegikov, Sonček ter društvo ali zvezo delovnih invalidov. 

2.	Humanitarne organizacije

a. Vsak enaindvajseti anketiranec je odgovoril, da deluje v kakšni izmed humanitarnih organizacij, vsaj dvanajsti pa, da pozna nekoga (bližnjega, znanca ali prijatelja), ki deluje v humanitarni organizaciji. Delež tistih, ki so maja odgovorili, da delujejo v kaki izmed humanitarnih organizacij, se je zmanjšal za 0,6 odstotne točke, delež tistih, ki poznajo koga, ki deluje v humanitarni organizaciji, pa povečal za 2,6 odstotne točke. Skoraj 90 odstotkov jih je odgovorilo, da ne poznajo nikogar, ki bi deloval v humanitarni organizaciji. 
b. Anketiranci so najboljše ocenili odnos splošne javnosti do humanitarnih organizacij in potrebnim pomoči (povprečna ocena 3,9, kar je 0,39 točke več kot maja 2010), najslabše pa odnos države do humanitarnih organizacij in tistim, ki so potrebni pomoči (povprečna ocena 2,15, kar je 0,87 točke manj kot maja 2010). 
c. Rezultati se nekoliko spremenijo, če upoštevamo poznanstvo v humanitarnih organizacijah oziroma če anketiranec sam deluje v humanitarni organizaciji. Tisti anketiranci, ki so odgovorili, da sami delujejo v humanitarni organizaciji, najboljše ocenjujejo odnos humanitarnih organizacij do potrebnim pomoči (povprečna ocena 4,5, kar je za 0,08 točke več kot maja 2010), najslabše pa odnos države do humanitarnih organizacij ali potrebnim pomoči (povprečna ocena 2,08, kar je za 0,72 točke manj kot maja 2010). Tisti, katerih bližnji, prijatelj ali znanec deluje v humanitarni organizaciji, najboljše ocenjujejo odnos bližnjih, prijateljev ali znancev do tistih, ki so potrebni pomoči (povprečna ocena 3,21, kar je 0,11 točke manj kot maja), najslabše pa odnos države do humanitarnih organizacij ali potrebnim pomoči (povprečna ocena 1,81, kar je 0,17 točke manj kot maja). Tisti, ki ne poznajo nikogar, ki bi deloval v humanitarni organizaciji, najboljše ocenjujejo odnos širše javnosti do humanitarnih organizacij ali potrebnih pomoči (povprečna ocena 3,94, kar je 0,58 točke več kot maja) najslabše pa odnos države do tistih, ki so potrebni pomoči ali odnos humanitarnih organizacij (povprečna ocena 2,32, kar je 0,78 točke manj kot maja 2010). 
e. Anketiranci so našteli 24 različnih humanitarnih organizacij ali društev (kar je osem manj kot maja 2010), največkrat pa so navedli Rdeči križ, Karitas, Unicef, Šent in Gorske reševalce.

3.	Financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij

a. Anketiranci so bili vprašani, ali vedo, da se z delom denarja od iger na srečo sofinancirajo invalidske in humanitarne organizacije. Nekaj več kot 40 odstotkov anketirancev je odgovorilo, da vedo, da se z delom denarja od iger na srečo sofinancirajo invalidske in humanitarne organizacije. Tisti, ki so odgovorili  pritrdilno, so bili vprašani, ali naj tako tudi ostane. Velika večina (89,6 odstotka, kar je sicer 3,3 odstotne točke manj kot maja 2010) je odgovorila pritrdilno. 
b.	Ti anketiranci so bili tudi vprašani, ali s tem humanitarne in invalidske organizacije dobijo dovolj denarja za svoje delovanje. Večina (94,8 odstotka, kar je sicer 3,5 odstotne točke manj kot mana 2010) je odgovorila, da ne dobijo dovolj denarja.
c.	V nadaljevanju so bili anketiranci vprašani, na podlagi česa bi bile invalidske in humanitarne organizacije upravičene do denarja, ki ga dobijo. Večina jih je odgovorila, da na podlagi števila članov, ki jih ima posamezna organizacija ali društvo (34,6 odstotka, kar je kar za 31,5 odstotnih točk manj kot maja 2010).
d.	Anketiranci so nato z ocenami od 1 do 5 ocenjevali (ne)strinjanje z določenimi trditvami, ki zadevajo (so)financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij (ocena 1 pomeni, da se sploh ne strinjajo, ocena 5 pa da se popolnoma strinjajo). Najvišjo oceno strinjanja je dobila trditev, naj se invalidske in humanitarne organizacije (so)financirajo kot do zdaj – prek Fundacije (povprečna ocena 4,24, kar je za 1,1 točke več kot maja 2010). 
e.	Anketiranci so bili na koncu vprašani, kdo bi moral po njihovem mnenju nadzorovati porabo sredstev invalidskih in humanitarnih organizacij. Anketiranci večinoma menijo (52,4 odstotka), da bi morala nadzor vršiti Fundacija v sodelovanju z zunanjimi strokovnjaki. Vendar je ta odstotek precej nižji, kot je bil po raziskavi maja 2010.

1.  Uvod

1.1.	Raziskovalni pristop

1.1.1.  Metoda
Raziskava je bila opravljena na podlagi rezultatov telefonskega anketiranja (telefonsko anketiranje sodi med kvantitativne raziskovalne pristope, kjer se na reprezentativnem vzorcu uporabljajo strukturirani intervjuji) med slovenskimi gospodinjstvi s telefonskim priključkom na območju Republike Slovenije.

1.1.2. Vzorec
Naključno izbrana gospodinjstva (kontakte je zagotovila agencija Giedon prek Telefonskega imenika Slovenije – TIS) v Republiki Sloveniji. Poklicano je bilo 2455 gospodinjstev, od katerih jih je bilo dosegljivih in so bili pripravljeni odgovarjati na anketni vprašalnik 38,7 odstotka, tako da znaša končni vzorec 951. Vzorec je na podlagi podatkov Statističnega urada Republike Slovenije reprezentativen po spolu, starosti, izobrazbi in statističnih regijah Republike Slovenije.

1.1.3. Časovni okvir
Anketiranje je trajalo med 24. in 26. septembrom 2010, ena anketa pa je povprečno trajala sedem (7) minut. 

1.1.4.	Standard 
Po priporočilih ESOMAR (mednarodni kodeks tržnega in javnomnenjskega raziskovanja) je pri objavi poročila potrebno navesti podatke:
a.	izvajalec: Giedon d.o.o.
b.	zajeta populacija: polnoletni državljani Republike Slovenije, ki imajo telefonski priključek na območju Republike Slovenije
c.	velikost vzorca: 951
d.	datum izvedbe: 24. – 26. september 2010
e.	vzorčenje: naključni izbor gospodinjstev Republike Slovenije
f.	metoda: telefonsko anketiranje

Frekventnost anketiranja

 

Opomba:
Velikost vzorca je znašala 951, zajeta populacija pa so bili polnoletni državljani, ki imajo telefonski priključek na območju Republike Slovenije. Standardna napaka pri 95-odstotni zanesljivosti je 0,16876 odstotne točke od pričakovane povprečne vrednosti na populaciji.

2. Sociodemografski podatki ankete 

2.1.	Spol

N = 951 (v odstotkih)

2.2.	Starost

N = 951 (v odstotkih)

2.3.	Izobrazba

N = 951 (v odstotkih)

2.4.	Statistične regije

N = 951 (v odstotkih)
 
3.	Invalidske organizacije

V prvem delu so bili anketiranci vprašani, ali poznajo koga, ki ima status invalida, kakšen je po njihovem mnenju odnos države, širše javnosti in samih organizacij do invalidov ter katere invalidske organizacije poznajo oziroma so zanje slišali. O prepoznavnosti invalidskih organizacij ter o odnosu države, širše javnosti in samih organizacij do invalidov so odgovarjali tudi tisti, ki ne poznajo nikogar, ki ima status invalida, saj je Fundacija FIHO želela zvedeti tudi njihovo mnenje. 

3.1.	Poznavanje invalidov

Anketiranci so bili vprašani, ali poznajo koga, ki ima status invalida. 

N = 951 (v odstotkih)

Skoraj vsak peti anketiranec je odgovoril, da pozna nekoga (bližnjega, znanca ali prijatelja), ki ima status invalida. Največ teh prihaja iz Zasavske, Koroške in Gorenjske regije. Sicer je 71 odstotkov anketirancev odgovorilo, da ne poznajo nikogar, ki bi imel status invalida. 
V primerjavi z raziskavo maja 2010 se je delež tistih, ki so odgovorili, da poznajo koga, ki bi imel status invalida, povečal za 1,1 odstotne točke.
3.2.	
Zadovoljstvo z odnosom do invalidov

Anketiranci so z ocenami od 1 do 5 ocenjevali zadovoljstvo z odnosom do invalidov s strani države, širše javnosti, invalidskih organizacij ter bližnjih, prijateljev ali znancev (ocena 1 pomeni, da se sploh niso zadovoljni, ocena 5 pa da se zelo zadovoljni). 

(povprečna ocena zadovoljstva; ocena 1 pomeni, da sploh niso zadovoljni, ocena  5 pa, da so 
zelo zadovoljni)

Anketiranci so kot najboljši ocenili odnos bližnjih, znancev ali prijateljev do invalidov (povprečna ocena 3,37), čeprav se je ta ocena v primerjavi z majem 2010 znižala za 0,03 točke. Najslabše je bil ocenjen odnos samih invalidskih organizacij do invalidov s povprečno oceno 2,34, vendar se je ocena glede na predhodno raziskavo povečala za 0,31 točke. Za primerjavo rezultatov glej spodnji graf.

Rezultati se nekoliko spremenijo, če upoštevamo poznanstvo invalidov oziroma če ima status invalida sam anketiranec. (Graf spodaj).

(povprečna ocena zadovoljstva; ocena 1 pomeni, da sploh niso zadovoljni, ocena  5 pa, da so 
zelo zadovoljni)

Tisti anketiranci, ki so odgovorili, da imajo sami status invalida, zelo pozitivno ocenjujejo odnos invalidskih organizacij do invalidov (povprečni oceni 3,55, kar je za 0,11 točke več kot maja 2010),  tisti, ki pa ne poznajo nikogar, ki bi imel status invalida, ta odnos ocenjujejo zelo slabo (povprečna ocena 1,67, kar je za 0,33 točke manj kot maja 2010).
Tisti, ki ne poznajo nikogar, ki bi imel status invalida, pozitivno ocenjujejo odnos države do invalidov (povprečna ocena 3,68, kar je 0,13 točke več kot po spomladanski raziskavi), nasprotno pa tisti, ki imajo sami status invalida oziroma ga ima njegov bližnji, prijatelj ali znanec status invalida, negativno ocenjujejo odnos države do invalidov (povprečni oceni 1,22, kar je 0,16 točke manj kot maja, oziroma 2,02, kar je 0,3 točke manj kot maja). 
3.3.	
Poznavanje invalidskih organizacij

Anketiranci so bili pozvani, naj naštejejo tri invalidske organizacije, ki jih poznajo oziroma so zanje slišali. Upoštevani so bili odgovori, kjer je bila navedena konkretna organizacija ali društvo. Vsaj eno invalidsko organizacijo ali društvo je naštelo je naštelo 36,4, kar je 11,5 odstotne točke več kot pri raziskavi maja 2010. 

 (deleži v odstotkih)

Anketiranci so našteli 16 različnih invalidskih organizacij ali društev (eno manj kot maja 2010), največkrat pa so navedli zvezo ali društvo slepih in slabovidnih (maja 2010 največkrat društvo ali zvezo gluhih in naglušnih), društvo ali zvezo gluhih in naglušnih, zvezo ali društvo paraplegikov, Sonček ter društvo ali zvezo delovnih invalidov. (glej graf na naslednji strani).
Tisti, ki imajo status invalida oziroma ima anketirančev bližnji, prijatelj ali znanec status invalida veliko boljše poznajo invalidske organizacije kot tisti, ki ne poznajo nikogar. 

(deleži v odstotkih; skupni seštevek bi bil lahko več kot 100 odstotkov, ker so imeli 
anketiranci možnost navesti več odgovorov)

Spodnji graf prikazuje primerjavo med obema raziskavama (maj in september 2010) med petimi največkrat omenjenimi organizacijami.

4.	Humanitarne organizacije

V drugem delu so bili anketiranci vprašani, ali poznajo koga, ki deluje v humanitarni organizaciji, kakšen je po njihovem mnenju odnos države in širše javnosti do humanitarnih organizacij ter samih organizacij do humanitarnih organizacij do tistih, ki potrebujejo njihovo pomoč ter katere humanitarne organizacije poznajo oziroma so zanje slišali. O prepoznavnosti humanitarnih organizacij ter o odnosu države, širše javnosti in samih organizacij do tistih, ki humanitarno pomoč potrebujejo, so odgovarjali tudi tisti, ki ne poznajo nikogar, ki deluje v humanitarni organizaciji (ali pa nima niti znanca ali prijatelja v tej organizaciji), saj je Fundacija FIHO želela zvedeti tudi njihovo mnenje. 

4.1.	Poznavanje humanitarcev

Anketiranci so bili vprašani, ali poznajo koga, ki deluje v humanitarni organizaciji. 

N = 951 (v odstotkih)

Vsak enaindvajseti anketiranec je odgovoril, da deluje v kakšni izmed humanitarnih organizacij, vsaj dvanajsti pa, da pozna nekoga (bližnjega, znanca ali prijatelja), ki deluje v humanitarni organizaciji. Delež tistih, ki so maja odgovorili, da delujejo v kakšni izmed humanitarnih organizacij, se je zmanjšal za 0,6 odstotne točke, delež tistih, ki poznajo koga, ki deluje v humanitarni organizaciji, pa povečal za 2,6 odstotne točke. Skoraj 90 odstotkov jih je odgovorilo, da ne poznajo nikogar, ki bi deloval v humanitarni organizaciji. 
4.2.	
Zadovoljstvo z odnosom do humanitarnih organizacij in tistih, ki so potrebni pomoči

Anketiranci so z ocenami od 1 do 5 ocenjevali zadovoljstvo z odnosom do humanitarnih organizacij in potrebnim pomoči s strani države in širše javnosti ter z odnosom humanitarnih organizacij in bližnjih oziroma znancev do tistih, ki so potrebni pomoči (ocena 1 pomeni, da sploh niso zadovoljni, ocena 5 pa da so zelo zadovoljni). 

(povprečna ocena zadovoljstva; ocena 1 pomeni, da sploh niso zadovoljni, ocena  5 pa, da so 
zelo zadovoljni)

Anketiranci so najboljše ocenili odnos splošne javnosti do humanitarnih organizacij in potrebnim pomoči (povprečna ocena 3,9, kar je 0,39 točke več kot maja 2010), najslabše pa odnos države do humanitarnih organizacij in tistimi, ki so potrebni pomoči (povprečna ocena 2,15, kar je 0,87 točke manj kot maja 2010). Spodnji graf prikazuje primerjavo z majem 2010. 

 
Rezultati se (podobno kot pri majski raziskavi) nekoliko spremenijo, če upoštevamo poznanstvo v humanitarnih organizacijah oziroma če anketiranec sam deluje v humanitarni organizaciji. (Graf spodaj).

(povprečna ocena zadovoljstva; ocena 1 pomeni, da sploh niso zadovoljni, ocena  5 pa, da so 
zelo zadovoljni)

Tisti anketiranci, ki so odgovorili, da sami delujejo v humanitarni organizaciji, najboljše ocenjujejo odnos humanitarnih organizacij do potrebnim pomoči (povprečna ocena 4,5, kar je za 0,08 točke več kot maja 2010), najslabše pa odnos države do humanitarnih organizacij ali potrebnim pomoči (povprečna ocena 2,08, kar je za 0,72 točke manj kot maja 2010) 
Tisti, katerih bližnji, prijatelj ali znanec deluje v humanitarni organizaciji, najboljše ocenjuje odnos bližnjih, prijateljev ali znancev do tistih, ki so potrebni pomoči (povprečna ocena 3,21, kar je 0,11 točke manj kot maja), najslabše pa odnos države do humanitarnih organizacij ali potrebnim pomoči (povprečna ocena 1,81, kar je 0,17 točke manj kot maja).
Tisti, ki ne poznajo nikogar, ki bi deloval v humanitarni organizaciji, najboljše ocenjujejo odnos širše javnosti do humanitarnih organizacij ali potrebnih pomoči (povprečna ocena 3,94, kar je 0,58 točke več kot maja) najslabše pa odnos države do tistih, ki so potrebni pomoči ali odnos humanitarnih organizacij (povprečna ocena 2,32, kar je 0,78 točke manj kot maja 2010). 
4.3.	
Poznavanje humanitarnih organizacij

Anketiranci so bili pozvani, naj naštejejo tri humanitarne organizacije, ki jih poznajo oziroma so zanje slišali. Upoštevani so bili odgovori, kjer je bila navedena konkretna organizacija ali društvo. Vsaj eno humanitarno organizacijo ali društvo je naštelo 96,1 odstotka vprašanih, kar je za 7,9 odstotne točke več kot maja 2010. 

 (deleži v odstotkih)

Anketiranci so našteli 24 različnih humanitarnih organizacij ali društev (kar je osem manj kot maja 2010), največkrat pa so navedli Rdeči križ, Karitas, Unicef, Šent in Gorske reševalce (glej graf na naslednji strani).
Tisti, ki sami delujejo v humanitarni organizaciji oziroma v humanitarni organizaciji deluje bližnji, prijatelj ali znanec so navajali organizacije ali društva, ki imajo sicer zelo nizek delež, medtem ko tisti, ki ne poznajo nikogar, ki deluje v humanitarni organizaciji, so največkrat navajali Rdeči križ, Karitas in Šent. 

(deleži v odstotkih; skupni seštevek je več kot 100 odstotkov, ker so imeli anketiranci možnost navesti več odgovorov)

Spodnji graf prikazuje primerjavo med obema raziskavama (maj in september 2010) med petimi največkrat omenjenimi organizacijami.

5.	Financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij

V tretjem delu so bili anketiranci vprašani, ali vedo, da se z delom denarja od iger na srečo sofinancirajo invalidske in humanitarne organizacije, kakšen bi bil po njihovem mnenju najboljši način financiranja in kdo bi moral nadzorovati porabo sredstev humanitarnih in invalidskih organizacij. Podana je tudi primerjava z raziskavo maja 2010.

5.1.	Poznavanje financiranja invalidskih in humanitarnih organizacij

Anketiranci so bili vprašani, ali vedo, da se z delom denarja od iger na srečo sofinancirajo invalidske in humanitarne organizacije. 

N = 951 (v odstotkih)

Nekaj več 40 odstotkov anketirancev je odgovorilo, da vedo, da se z delom denarja od iger na srečo sofinancirajo invalidske in humanitarne organizacije. To je sicer za 0,9 odstotne točke manj kot maja 2010. 

Večina tistih anketiranih (96,7 odstotka), ki so odgovorili, da imajo sami status invalida, ve, da se z delom denarja od iger na srečo financirajo športne, invalidske in humanitarne organizacije, medtem ko tisti anketirani, ki ne poznajo nikogar, ki bi imel status invalida, tega ne vedo. Med tistimi, ki imajo bližnjega, prijatelja ali znanca, ki ima status invalida, pa jih le 13,4 odstotka ne ve, da je del denarja od iger na srečo namenjen športnim, invalidskim in humanitarnim organizacijam.
Podobno je pri humanitarnih organizacijah. Tisti, ki sami delujejo v humanitarni organizaciji in tisti, ki imajo bližnje, prijatelje in znance, ki delujejo v humanitarni organizaciji, vedo (91,3 odstotka), da se z delom denarja od iger na srečo financirajo športne, invalidske in humanitarne organizacije. Med tistimi, ki pa ne poznajo nikogar, ki bi deloval v humanitarni organizaciji, večina tega ne ve (55,9 odstotka).

Tisti, ki so na prejšnje vprašanje odgovorili  pritrdilno, so bili vprašani, ali naj tako tudi ostane. Velika večina (89,6 odstotka, kar je 3,3 odstotne točke manj kot maja 2010) je odgovorila pritrdilno. (Graf spodaj).

N = 385 (v odstotkih)

Ti anketiranci so bili tudi vprašani, ali s tem humanitarne in invalidske organizacije dobijo dovolj denarja za svoje delovanje. Večina (94,8 odstotka, kar je sicer 3,5 odstotne točke manj kot mana 2010) je odgovorila, da ne dobijo dovolj denarja. (Graf spodaj). 

N = 385 (v odstotkih)

5.2. Financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij

Anketiranci so bili vprašani, katera od naštetih skupin organizacij (invalidske, humanitarne in športne) bi bila upravičena do več sredstev za delovanje.

 (v odstotkih)

Anketiranci menijo, da bi bile do več sredstev upravičene humanitarne organizacije, medtem ko za invalidske in športne organizacije menijo, da dobijo ravno prav sredstev za delovanje. Podobni rezultati so bili tudi maja 2010.

V nadaljevanju so bili anketiranci vprašani, na podlagi česa bi bile invalidske in humanitarne organizacije upravičene do denarja, ki ga dobijo. Večina jih je odgovorila, da na podlagi števila članov, ki jih ima posamezna organizacija ali društvo (34,6 odstotka, kar je kar za 31,5 odstotnih točk manj kot maja 2010). (Graf spodaj). 

N = 864 (v odstotkih)
So pa seveda razlike glede na delovanje anketirancev ter poznavanje invalidskih in humanitarnih organizacij. Tisti, ki imajo sami status invalida ali delujejo v humanitarni organizaciji, so bolj prepričani v to, da morajo biti denar na podlagi programov, tisti, ki pa nimajo status invalida ali ne delujejo v humanitarni organizaciji, pa so bolj naklonjeni delitvi denarja na podlagi števila članov. 

Spodnji graf prikazuje primerjavo z majem 2010.

(v odstotkih)

Anketiranci so nato z ocenami od 1 do 5 ocenjevali strinjanje z določenimi trditvami, ki zadevajo (so)financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij (ocena 1 pomeni, da se sploh ne strinjajo, ocena 5 pa da se popolnoma strinjajo). (Graf spodaj). 

(povprečna ocena strinjanja; ocena 1 pomeni, da se sploh ne strinja, ocena  5 pa, da se 
popolnoma strinja)

Najvišjo oceno strinjanja je dobila trditev, naj se invalidske in humanitarne organizacije (so)financirajo kot do zdaj – prek Fundacije (povprečna ocena 4,24). 

Spodnji graf prikazuje primerjavo z raziskavo maja 2010.

(povprečna ocena strinjanja; ocena 1 pomeni, da se sploh ne strinja, ocena  5 pa, da se 
popolnoma strinja)

5.3. Nadzor nad porabo sredstev

Anketiranci so bili vprašani, kdo bi moral po njihovem mnenju nadzorovati porabo sredstev invalidskih in humanitarnih organizacij.

 N=868 (v odstotkih)

Anketiranci večinoma menijo (52,4 odstotka), da bi morala nadzor vršiti Fundacija v sodelovanju z zunanjimi strokovnjaki. So pa razlike med anketiranci glede na delovanje in poznavanje invalidskih in humanitarnih organizacij.

Med tistimi, ki imajo sami status invalida, je velika večina mnenja, da naj nad pravilno porabo sredstev invalidskih in humanitarnih organizacij skrbi fundacija, ki deli sredstva v sodelovanju z zunanjimi strokovnjaki, ali pa da je to stvar invalidskih organizacij. Podobno je pri humanitarnih organizacijah.

Spodnji graf prikazuje primerjavo z majem 2010.

6.	P r i l o g e

6.1. Tabelarni prikaz

Poznate koga, ki ima status invalida?

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Da, sam imam status invalida	54	5,7	5,7	5,7	
 	Da, moji bližnji, prijatelj ali znanec ima status invalida	222	23,3	23,3	29,0	
 	Ne, ne poznam nikogar	675	71,0	71,0	100,0	
 	Total	951	100,0	100,0	 	

Odnos države do invalidov

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Sploh nisem zadovoljen	101	10,6	11,2	11,2	
 	Nisem zadovoljen	140	14,7	15,6	26,8	
 	Niti sem, niti nisem zadovoljen	540	56,8	60,0	86,8	
 	Sem zadovoljen	70	7,4	7,8	94,6	
 	Zelo sem zadovoljen	49	5,2	5,4	100,0	
 	Total	900	94,6	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne želim odgovoriti	51	5,4	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Odnos širše javnosti do invalidov

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Sploh nisem zadovoljen	45	4,7	5,0	5,0	
 	Nisem zadovoljen	70	7,4	7,8	12,8	
 	Niti sem, niti nisem zadovoljen	621	65,3	69,6	82,4	
 	Sem zadovoljen	101	10,6	11,3	83,7	
 	Zelo sem zadovoljen	55	5,8	6,2	100,0	
 	Total	892	93,8	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne želim odgovoriti	59	6,2	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Odnos invalidskih organizacij do invalidov

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Sploh nisem zadovoljen	45	4,7	5,6	5,6	
 	Nisem zadovoljen	555	58,4	69,2	74,8	
 	Niti sem, niti nisem zadovoljen	121	12,7	15,1	89,9	
 	Sem zadovoljen	45	4,7	5,6	95,5	
 	Zelo sem zadovoljen	36	3,8	4,5	100,0	
 	Total	802	84,3	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne želim odgovoriti	149	15,7	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Odnos bližnjih, znancev ali prijateljev do invalidov

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Sploh nisem zadovoljen	20	2,1	4,4	4,4	
 	Nisem zadovoljen	40	4,2	8,9	13,3	
 	Niti sem, niti nisem zadovoljen	222	23,3	49,2	62,5	
 	Sem zadovoljen	89	9,4	19,7	82,2	
 	Zelo sem zadovoljen	80	8,4	17,7	100,0	
 	Total	451	47,4	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne želim odgovoriti	500	52,6	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Invalidska organizacija (1. navedba)

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	YHD	21	2,2	6,1	6,1	
 	Vita	4	0,4	1,2	7,3	
 	Zveza invalidskih organizacij	15	1,6	4,3	11,6	
 	Samorastnik	1	0,1	0,3	11,9	
 	Društvo ali zveza delovnih invalidov	11	1,2	3,2	15,1	
 	Zveza ali društvo slepih in slabovidnih	83	8,7	24,0	39,1	
 	Društvo ali zveza multiple skleroze	13	1,4	3,8	43,9	
 	Zveza ali društvo paraplegikov	51	5,4	14,7	58,6	
 	Društvo distrofikov	4	0,4	1,2	59,8	
 	Sožitje	3	0,3	0,9	59,7	
 	Društvo ali zveza gluhih in naglušnih	55	5,8	15,9	75,6	
 	Društvo vojnih invalidov	15	1,6	4,3	79,9	
 	Sonček	51	5,4	14,7	94,6	
 	Društvo študentov invalidov	19	2,0	5,5	100,0	
 	Total	346	36,4	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne spomnim se, ne želim odgovoriti	605	63,6	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Invalidska organizacija (2. navedba)

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Zveza ali društvo slepih in slabovidnih	44	4,6	37,3	37,3	
 	Društvo distrofikov	4	0,4	3,4	40,7	
 	Zveza ali društvo športnih invalidov	11	1,2	9,3	50,0	
 	Društvo ali zveza gluhih in naglušnih	5	0,5	4,2	54,2	
 	Vita	1	0,1	0,8	55,0	
 	Društvo za cerebralno paralizo	5	0,5	4,2	59,2	
 	Društvo ali zveza multiple skleroze	5	0,5	4,2	63,4	
 	Zveza ali društvo paraplegikov	2	0,2	1,7	65,1	
 	Sožitje	5	0,5	4,2	69,4	
 	Društvo ali zveza delovnih invalidov	21	2,2	17,8	87,3	
 	YHD	15	1,6	12,7	100,0	
 	Total	118	12,4	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne spomnim se, ne želim odgovoriti	833	87,6	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Invalidska organizacija (3. navedba)

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Sožitje	1	0,1	2,0	2,0	
 	Zveza ali društvo športnih invalidov	4	0,4	7,8	9,8	
 	Društvo študentov invalidov	1	0,1	2,0	11,8	
 	Zveza ali društvo slepih in slabovidnih	13	1,4	25,5	37,3	
 	Društvo ali zveza multiple skleroze	1	0,1	2,0	39,3	
 	Zveza ali društvo paraplegikov	5	0,5	9,8	49,1	
 	Zveza invalidskih organizacij	7	0,7	13,7	62,7	
 	Društvo ali zveza delovnih invalidov	6	0,6	11,8	74,5	
 	Sonček	13	1,4	25,5	100,0	
 	Total	51	5,4	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne spomnim se, ne želim odgovoriti	900	94,6	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Poznate koga, ki deluje v humanitarni organizaciji?

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Da, sam delujem v humanitarni organizaciji	44	4,6	4,6	4,6	
 	Da, moj bližnji, prijatelj ali znanec deluje v humanitarni organizaciji ali za njo	77	8,1	8,1	12,7	
 	Ne, ne poznam nikogar	830	87,3	87,3	100,0	
 	Total	951	100,0	100,0	 	

Odnos države do humanitarnih organizacij in potrebnim pomoči

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Sploh nisem zadovoljen	219	23,0	30,7	30,7	
 	Nisem zadovoljen	261	27,4	36,6	67,3	
 	Sem delno zadovoljen	151	15,9	21,2	88,5	
 	Sem zadovoljen	69	7,3	9,7	98,2	
 	Zelo sem zadovoljen	13	1,4	1,8	100,0	
 	Total	713	75,0	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne želim odgovoriti	238	25,0	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Odnos širše javnosti do humanitarnih organizacij in potrebnim pomoči

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Sploh nisem zadovoljen	17	1,8	2,9	2,9	
 	Nisem zadovoljen	25	2,6	4,3	7,2	
 	Sem delno zadovoljen	151	15,9	25,9	33,1	
 	Sem zadovoljen	200	21,0	34,2	67,3	
 	Zelo sem zadovoljen	191	20,1	32,7	100,0	
 	Total	584	61,4	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne želim odgovoriti	367	38,6	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Odnos humanitarnih organizacij do potrebnim pomoči

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Sploh nisem zadovoljen	10	1,1	1,7	1,7	
 	Nisem zadovoljen	45	4,7	7,4	9,1	
 	Sem delno zadovoljen	188	19,8	31,0	40,1	
 	Sem zadovoljen	197	20,7	32,5	72,6	
 	Zelo sem zadovoljen	166	17,5	27,4	100,0	
 	Total	606	73,7	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne želim odgovoriti	345	26,3	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Odnos bližnjih, znancev ali prijateljev do potrebnim pomoči

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Sploh nisem zadovoljen	7	0,7	2,6	2,6	
 	Nisem zadovoljen	70	7,4	25,8	28,4	
 	Sem delno zadovoljen	121	12,7	44,6	73,0	
 	Sem zadovoljen	41	4,3	15,1	88,1	
 	Zelo sem zadovoljen	32	3,4	11,8	100,0	
 	Total	271	28,5	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne želim odgovoriti	680	71,5	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Humanitarna organizacija (1. navedba)

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Rdeči križ	650	68,3	71,1	71,1	
 	Karitas	101	10,6	11,1	82,1	
 	Unicef	43	4,5	4,7	86,8	
 	Društvo Samarijan	4	0,4	0,4	87,2	
 	Stigma	6	0,6	0,7	87,9	
 	Ozara	1	0,1	0,1	88,0	
 	Rdeči noski	1	0,1	0,1	88,1	
 	Kralji ulice	16	1,7	1,8	89,9	
 	Društvo diabetikov	2	0,2	0,2	90,1	
 	Gorski reševalci	14	1,5	1,5	91,6	
 	SOS	1	0,1	0,1	91,7	
 	Društvo Celiac	1	0,1	0,1	91,8	
 	Lions klub	10	1,1	1,1	92,9	
 	Srček	1	0,1	0,1	93,0	
 	Lučka	1	0,1	0,1	93,1	
 	Rdeči polmesec	11	1,2	1,2	94,3	
 	Rotary	8	0,8	0,9	95,2	
 	Nikoli sam	1	0,1	0,1	95,3	
 	Gasilci	7	0,7	0,8	96,2	
 	Šent	35	3,7	3,8	100,0	
 	Total	914	96,1	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne spomnim se, ne želim odgovoriti	37	3,9	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Humanitarna organizacija (2. navedba)

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Lions klub	3	0,3	0,4	0,4	
 	Rdeči križ	121	12,7	15,7	16,1	
 	Karitas	501	52,7	65,0	81,1	
 	Stigma	2	0,2	0,3	81,4	
 	Kralji ulice	25	2,6	3,2	84,6	
 	Šent	26	2,7	3,4	88,0	
 	Ozara	19	2,0	2,5	90,5	
 	Rdeči noski	7	0,7	0,9	91,4	
 	Gorski reševalci	19	2,0	2,5	93,6	
 	Društvo Hospic	1	0,1	0,1	93,7	
 	Rdeči polmesec	1	0,1	0,1	93,8	
 	Društvo Altra	1	0,1	0,1	93,9	
 	Unicef	18	1,9	2,3	96,2	
 	Slovenska filantropija	1	0,1	0,1	96,3	
 	Gasilci	13	1,4	1,7	98,0	
 	Rotary	9	0,9	1,2	99,3	
 	Novi paradoks	2	0,2	0,3	99,7	
 	Srček	1	0,1	0,1	99,9	
 	Pobuda	1	0,1	0,1	100,0	
 	Total	771	81,1	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne spomnim se, ne želim odgovoriti	180	18,9	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Humanitarna organizacija (3. navedba)

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Rdeči križ	45	4,7	13,2	13,2	
 	Karitas	78	8,2	22,9	36,1	
 	Unicef	91	9,6	26,8	62,9	
 	Rotary	4	0,4	1,2	64,1	
 	Šent	46	4,8	13,5	77,6	
 	Ozara	12	1,3	3,5	81,1	
 	Gorski reševalci	37	3,9	10,9	92,0	
 	Gasilci	17	1,8	5,0	97,0	
 	Rdeči noski	10	1,1	2,9	100,0	
 	Total	340	35,8	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne spomnim se, ne želim odgovoriti	611	64,2	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

	Ali veste, da se z delom denarja od iger na srečo financirajo športne, invalidske in humanitarne organizacije?

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Da	385	40,5	40,5	40,5	
 	Ne	566	59,5	59,5	100,0	
 	Total	951	100,0	100,0	 	

Ali menite, da bi moralo tako tudi ostati?

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Da	345	36,3	89,6	89,6	
 	Ne	40	4,2	10,4	100,0	
 	Total	385	40,5	100,0	 	
Missing	Ne želim odgovoriti	566	59,5	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Ali menite, da s tem dobijo dovolj denarja?

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Da	20	2,1	5,2	5,2	
 	Ne	365	38,4	94,8	100,0	
 	Total	385	40,5	100,0	 	
Missing	Ne želim odgovoriti	566	59,5	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Invalidske organizacije

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Morali bi dobiti več sredstev	145	15,2	18,1	18,1	
 	Dobijo ravno prav	651	68,5	81,3	99,4	
 	Morali bi dobiti manj sredstev	5	0,5	0,6	
100,0	
 	Total	801	84,2	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne želim odgovoriti	150	16,8	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Humanitarne organizacije

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Morali bi dobiti več sredstev	868	91,3	97,7	97,7	
 	Dobijo ravno prav	19	2,0	2,1	99,9	
 	Morali bi dobiti manj sredstev	1	0,1	0,1	
100,0	
 	Total	888	93,4	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne želim odgovoriti	63	6,6	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Športne organizacije

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Morali bi dobiti več sredstev	115	12,1	17,1	17,1	
 	Dobijo ravno prav	513	53,9	76,2	93,3	
 	Morali bi dobiti manj sredstev	45	4,7	6,7	
100,0	
 	Total	673	70,8	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne želim odgovoriti	278	29,2	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

	Denar od iger na srečo bi moral v proračun, država pa bi ga potem delila med invalidske in humanitarne organizacije.

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Sploh se ne strinjam	303	31,9	34,2	34,2	
 	Se ne strinjam	451	47,4	51,0	85,2	
 	Delno se strinjam	78	8,2	8,8	94,0	
 	Se strinjam	46	4,8	5,2	99,2	
 	Popolnoma se strinjam	7	0,7	0,8	100,0	
 	Total	885	93,1	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne želim odgovoriti	66	6,9	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

	Denar bi morala dobiti (kot je do zdaj) fundacija, ta pa bi naprej delila sredstva med humanitarne in invalidske organizacije.

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Sploh se ne strinjam	2	0,2	0,3	0,3	
 	Se ne strinjam	4	0,4	0,5	0,8	
 	Delno se strinjam	35	3,7	4,5	5,3	
 	Se strinjam	504	53,0	64,8	70,1	
 	Popolnoma se strinjam	233	24,5	29,9	100,0	
 	Total	778	81,8	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne želim odgovoriti	173	18,2	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

	Sredstva bi morali prispevati tudi tuji ponudniki internetnih iger na srečo, ki zdaj ne plačujejo nobenih koncesij.

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Sploh se ne strinjam	23	2,4	3,0	3,0	
 	Se ne strinjam	45	4,7	5,8	8,8	
 	Delno se strinjam	61	6,4	7,9	16,7	
 	Se strinjam	345	36,3	44,7	61,4	
 	Popolnoma se strinjam	298	31,3	38,6	100,0	
 	Total	772	81,2	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne želim odgovoriti	179	18,8	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Na podlagi česa naj bi bile invalidske in humanitarne organizacije opravičene do sredstev?

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	O tem naj odloča vlada	23	2,4	2,7	2,7	
 	O tem naj odločajo poslanci državnega zbora	89	9,4	10,3	13,0	
 	Na podlagi programov in dosedanjega dela	275	28,9	31,8	44,8	
 	Na podlagi števila članov posamezne organizacije	299	31,4	34,6	79,4	
 	To je stvar invalidskih in humanitarnih organizacij, naj se dogovorijo med sabo	178	18,7	20,6	

100,0	
 	Total	864	90,9	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne želim odgovoriti	87	9,1	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Kdo bi moral po vašem mnenju bedeti nad pravilno porabo sredstev invalidskih in humanitarnih organizacij?

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Vlada oziroma pristojno ministrstvo	76	8,0	8,8	8,8	
 	Poslanci državnega zbora	59	6,2	6,8	15,6	
 	To je stvar invalidskih in humanitarnih organizacij	89	9,4	10,3	25,9	
 	Državne instritucije, kot sta računsko sodišče in davčna uprava	189	19,9	21,8	47,6	
 	Fundacija, ki deli sredstva, v sodelovanju z zunanjimi strokovnjaki	455	47,8	52,4	100,0	
 	Total	868	91,3	100,0	 	
Missing	Ne vem, ne želim odgovoriti	83	8,7	 	 	
Total	951	100,0	 	 	

Spol

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Moški	430	45,2	45,2	45,2	
 	Ženski	521	54,8	54,8	100,0	
 	Total	951	100,0	100,0	 	

Starost

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	od 18 do 30 let	188	19,8	19,8	19,8	
 	od 31 do 45 let	241	25,3	25,3	45,1	
 	od 46 do 60 let	270	28,4	28,4	73,5	
 	61 let in več	252	26,5	26,5	100,0	
 	Total	951	100,0	100,0	 	

Izobrazba

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Osnovna šola in manj	199	20,9	20,9	20,9	
 	Poklicna šola	250	26,3	26,3	47,2	
 	Srednja šola	301	31,7	31,7	78,9	
 	Višja, visoka šola ali več	201	21,1	21,1	100,0	
 	Total	951	100,0	100,0	 	

Regija

 	Frequency	Percent	Valid Percent	Cumulative Percent	
Valid	Pomurska	68	7,2	7,2	7,2	
 	Podravska	128	13,5	13,5	20,7	
 	Koroška	30	3,2	3,2	23,9	
 	Savinjska	119	12,5	12,5	36,4	
 	Zasavska	25	2,6	2,6	39,0	
 	Posavska	39	4,1	4,1	43,1	
 	Jugovzhodna Slovenija	69	7,3	7,3	50,4	
 	Osrednjeslovenska	234	24,6	24,6	75,0	
 	Gorenjska	101	10,6	10,6	85,6	
 	Notranjskokraška	22	2,3	2,3	87,9	
 	Goriška	62	6,5	6,5	94,3	
 	Obalnokraška	54	5,7	5,7	100,0	
 	Total	951	100,0	100,0	 	

6.2. Vprašalnik

Dober dan. Moje ime je __________. Kličem iz Agencije GIEDON. Opravljamo raziskavo o invalidskih in humanitarnih organizacijah. Anketa so anonimna, rezultati pa bodo prikazani le v zbirni obliki. Prosim, da si vzamete pet do sedem minut časa in mi odgovorite na kratek vprašalnik.  

V1. Poznate koga, ki ima status invalida?			

a.	Da, sam imam status invalida		
b.	Da, moj bližnji, prijatelj ali znanec ima status invalida 
c.	Ne, ne poznam nikogar
99.	Ne želim odgovoriti 

V2. Ne glede na to, ali poznate koga, ki ima status invalida ali ne, prosim, da ocenite odnos naštetih do invalidov, in sicer z ocenami od 1 do 5, pri čemer 1 pomeni, da sploh niste zadovoljni, 5 pa da ste zelo zadovoljni.

V2a. Odnos države do invalidov	1	2	3	4	5	99	
V2b. Odnos širše javnosti do invalidov	1	2	3	4	5	99	
V2c. Odnos invalidskih organizacij do invalidov	1	2	3	4	5	99	
V2d. Odnos bližnjih, znancev ali prijateljev do invalidov	1	2	3	4	5	99	

V3. Ne glede na to, ali poznate koga, ki ima status invalida ali ne, lahko naštejete tri invalidske organizacije, ki jih poznate oziroma ste o njih brali ali slišali?

V3a. ________________________________           
V3b. ________________________________
V3c. _________________________________
99. Se ne spomnim nobene, ne želim odgovoriti

V4. Poznate koga, ki deluje v humanitarni organizaciji?			

1.	Da, sam delujem v humanitarni organizaciji	
2.	Da, moj bližnji, prijatelj ali znanec deluje v (ali za) humanitarni organizaciji 
3.	Ne, ne poznam nikogar
99.	Ne želim odgovoriti 

V5. Ne glede na to, ali poznate koga, ki deluje v humanitarni organizaciji ali ne, prosim, da ocenite odnos naštetih do humanitarnih organizacij, in sicer z ocenami od 1 do 5, pri čemer 1 pomeni, da sploh niste zadovoljni, 5 pa da ste zelo zadovoljni.

V5a. Odnos države do humanitarnih organizacij	1	2	3	4	5	99	
V5b. Odnos širše javnosti do humanitarnih organizacij	1	2	3	4	5	99	
V5c. Odnos humanitarnih organizacij do potrebnih pomoči	1	2	3	4	5	99	
V5d. Odnos bližnjih, znancev ali prijateljev do humanitarnih org.	1	2	3	4	5	99	

V6. Ne glede na to, ali poznate koga, ki deluje v humanitarni organizaciji ali ne, lahko naštejete tri humanitarne organizacije, ki jih poznate oziroma ste o njih brali ali slišali?

V6a. ________________________________           
V6b. ________________________________
V6c. _________________________________
99. Se ne spomnim nobene, ne želim odgovoriti

V7. Morda veste, da se z delom denarja od iger na srečo financirajo športne, invalidske in humanitarne organizacije?

1. da
2. ne (greš na vprašanje 10)
99. ne želim odgovoriti (greš na vprašanje 10)

V8. Ali menite, da bi moralo tako tudi ostati?

1. da
2. ne
99. ne želim odgovoriti

V9. Menite, da s tem dobijo dovolj denarja?

1. da 
2. ne
99. ne želim odgovoriti 

V10. Kdo od naštetih bi bil po vašem mnenju upravičen do več sredstev oziroma manj?

	Več	Dobijo ravno prav	Manj	Ne vem, ne želim odgovoriti	
V10a. Invalidske organizacije	1	2	3	99	
V10b. Humanitarne organizacije	1	2	3	99	
V10c. Športne organizacije	1	2	3	99	

V11.  Našteli Vam bomo nekaj trditev o financiranju invalidskih in humanitarnih, vi pa povejte, ali se z njimi strinjate, pri čemer 1 pomeni, da se sploh ne strinjate, 5 pa da se popolnoma strinjate. 

V11a. Denar od iger na srečo bi moral iti v proračun, država pa bi ga potem delila med invalidske in humanitarne organizacije	1	2	3	4	5	99	
V11b. Denar bi morala dobiti – kot do zdaj – fundacija, ta pa bi naprej delila sredstva med humanitarne in invalidske organizacije	1	2	3	4	5	99	
V11c. Sredstva bi morali prispevati tudi tuji ponudniki internetnih iger na srečo, ki zdaj ne plačujejo nobenih koncesij	1	2	3	4	5	99	

V12. Za konec samo še vprašanje o samem financiranju invalidskih in humanitarnih organizacij. Na podlagi česa naj bi bile invalidske in humanitarne organizacije upravičene do sredstev.

1. o tem naj odloča vlada
2. o tem naj odločajo poslanci državnega zbora
3. na podlagi programov in dosedanjega dela
4. na podlagi števila članov posamezne organizacije
5. to je stvar invalidskih in humanitarnih organizacij, naj se zmenijo same med sabo
99. ne vem, ne želim odgovoriti 

V13. Kdo bi moral po vašem mnenju bedeti nad pravilno porabo sredstev invalidskih in humanitarnih organizacij?

1. vlada oziroma pristojno ministrstvo
2. poslanci državnega zbora
3. to je stvar invalidskih in humanitarnih organizacij samih
4. državne institucije, kot sta računsko sodišče in davčna uprava
5. fundacija, ki deli sredstva, v sodelovanju z zunanjimi strokovnjaki
99. ne vem, ne želim odgovoriti 

V14. Spol  (ne beri)                      
1. Moški
2. Ženska 

V15. Starost
1.	18 do 30 
2.	31 do 45 
3.	46 do 60 
4.	61 in več 
99.	Ne želim odgovoriti 

V16. Izobrazba
1.	oš in manj 
2.	poklicna
3.	srednja 
4.	višja, visoka ali več 
99.	ne želim odgovoriti 

V17. Regija (ne sprašuj)
1.	Pomurska
2.	Podravska
3.	Koroška
4.	Savinjska
5.	Zasavska
6.	Posavska
7.	Jugovzhodna Slovenija
8.	Osrednjeslovenska
9.	Gorenjska
10.	Notranjskokraška
11.	Goriška
12.	Obalnokraška

Najlepša hvala za vaše sodelovanje v anketi!	Želim Vam lep dan in nasvidenje.